# Euroopan unionin C 374/16.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 374 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 64. vuosikerta16. syyskuu 2021 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 374

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

64. vuosikerta16. syyskuu 2021

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 562. täysistunto – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021 |
| 2021/C 374/01 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Intermodaalinen liikenne ja multimodaalinen logistiikka – liikennemuotojen täydentävyyden varmistaminen pyrittäessä ympäristöystävällisempään liikenteeseen (oma-aloitteinen lausunto) | 1 |
| 2021/C 374/02 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitalisaation taloudellisten ja sosiaalisten mahdollisuuksien hyödyntäminen ja talouden, erityisesti pk-yritysten digitalisaatiokehityksen parantaminen ihmiskeskeistä tekoälyä ja dataa painottaen (valmisteleva lausunto) | 6 |
| 2021/C 374/03 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Osallistava, turvallinen ja luotettava digitalisaatio kaikille (Valmisteleva lausunto) | 11 |
| 2021/C 374/04 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Aikuiskoulutus (puheenjohtajavaltio Slovenian pyytämä valmisteleva lausunto) | 16 |

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 562. täysistunto – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

2021/C 374/01

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Intermodaalinen liikenne ja multimodaalinen logistiikka – liikennemuotojen täydentävyyden varmistaminen pyrittäessä ympäristöystävällisempään liikenteeseen (oma-aloitteinen lausunto)

1

2021/C 374/02

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Digitalisaation taloudellisten ja sosiaalisten mahdollisuuksien hyödyntäminen ja talouden, erityisesti pk-yritysten digitalisaatiokehityksen parantaminen ihmiskeskeistä tekoälyä ja dataa painottaen (valmisteleva lausunto)

6

2021/C 374/03

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Osallistava, turvallinen ja luotettava digitalisaatio kaikille (Valmisteleva lausunto)

11

2021/C 374/04

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Aikuiskoulutus (puheenjohtajavaltio Slovenian pyytämä valmisteleva lausunto)

16

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea |
| | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 562. täysistunto – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021 |
| 2021/C 374/05 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – 2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten(COM(2021) 118 final) | 22 |
| 2021/C 374/06 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi verkkovierailuista yleisissä matkaviestintäverkoissa unionin alueella (uudelleenlaadittu) (COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD)) | 28 |
| 2021/C 374/07 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle uudesta varainhankintastrategiasta NextGenerationEU-välineen rahoittamiseksi(COM(2021) 250 final) | 33 |
| 2021/C 374/08 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma(COM(2021) 102 final) | 38 |
| 2021/C 374/09 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030(COM(2021) 101 final) | 50 |
| 2021/C 374/10 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta(COM(2021) 137 final) ja Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia(COM(2021) 142 final) | 58 |
| 2021/C 374/11 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välisiä synergioita koskeva toimintasuunnitelma(COM(2021) 70 final) | 66 |
| 2021/C 374/12 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka(COM(2021) 66 final) | 73 |
| 2021/C 374/13 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma(JOIN(2021) 2 final) | 79 |
| 2021/C 374/14 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi(COM(2021) 82 final) | 84 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 562. täysistunto – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

2021/C 374/05

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – 2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten(COM(2021) 118 final)

(COM(2021) 118 final)

22

2021/C 374/06

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi verkkovierailuista yleisissä matkaviestintäverkoissa unionin alueella (uudelleenlaadittu) (COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

(COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

28

2021/C 374/07

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle uudesta varainhankintastrategiasta NextGenerationEU-välineen rahoittamiseksi(COM(2021) 250 final)

(COM(2021) 250 final)

33

2021/C 374/08

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma(COM(2021) 102 final)

(COM(2021) 102 final)

38

2021/C 374/09

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030(COM(2021) 101 final)

(COM(2021) 101 final)

50

2021/C 374/10

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta(COM(2021) 137 final) ja Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia(COM(2021) 142 final)

(COM(2021) 137 final)

(COM(2021) 142 final)

58

2021/C 374/11

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välisiä synergioita koskeva toimintasuunnitelma(COM(2021) 70 final)

(COM(2021) 70 final)

66

2021/C 374/12

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka(COM(2021) 66 final)

(COM(2021) 66 final)

73

2021/C 374/13

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma(JOIN(2021) 2 final)

(JOIN(2021) 2 final)

79

2021/C 374/14

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi(COM(2021) 82 final)

(COM(2021) 82 final)

84

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 562. täysistunto – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/1

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Intermodaalinen liikenne ja multimodaalinen logistiikka – liikennemuotojen täydentävyyden varmistaminen pyrittäessä ympäristöystävällisempään liikenteeseen”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2021/C 374/01)

Esittelijä:
  Stefan BACK

| Täysistunnon päätös | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta |
| | oma-aloitteinen lausunto |
| Vastaava jaosto | ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” |
| Hyväksyminen jaostossa | 24.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 230/0/6 |

Täysistunnon päätös

25.3.2021

Oikeusperusta

työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta

oma-aloitteinen lausunto

Vastaava jaosto

”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta”

Hyväksyminen jaostossa

24.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

7.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

230/0/6

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Toimiva pitkän aikavälin ratkaisu tehokkaan ja kestäväpohjaisen multimodaaliliikenteen ja -logistiikan kehittämiseen edellyttää niiden ongelmien ratkomista, jotka tekevät multimodaalikuljetuksista etenkin maantieliikenteeseen tukeutuvia yhden liikennemuodon kuljetuksia kalliimpia, hitaampia ja epävarmempia. Ratkaisua ei voida rakentaa taloudellisen tai sääntelytuen varaan. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Tällainen lähestymistapa olisi myös sääntelyn kannalta resurssitehokas, koska nimenomaista sääntelykehystä ei tarvittaisi. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittaa teknisen innovoinnin ja kilpailukykyongelmien ratkaisemisen lisäksi myös ulkoisten kustannusten täysimääräistä sisällyttämistä hintoihin kaikissa liikennemuodoissa, jotta multimodaaliliikenne voi kehittyä ja saavutetaan tasapuoliset toimintaedellytykset. Komitea perää päättäväisiä toimia, joilla edistetään eurooppalaisen yksittäisvaunukuljetusjärjestelmän turvaamista ja/tai uudelleenkäynnistämistä, strategisen infrastruktuurin (esim. satamien) yhdistämistä rautatieratkaisuihin, teollisuusraiteisiin investoimista ja suurten logistiikkayritysten osallistumista liikennevirtojen uudelleensuuntaamiseen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Jotta eri liikennemuotojen välinen kilpailu olisi reilua, ETSK kehottaa toimimaan niissä kaikissa sosiaalisesti esimerkillisellä tavalla. Näin voidaan taata korkealaatuiset liikennepalvelut, laadukkaat työpaikat ja hyvät sosiaaliset olosuhteet ja siten kaikkien markkinatoimijoiden kannalta tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Multimodaalikuljetusten ongelmana ovat nykyisin – uudelleenlastauksesta aiheutuvien lisäkustannusten ja ylimääräisten transaktiokustannusten lisäksi – sellaiset haittatekijät kuin pitkät toimitusajat, monimutkaisuus, suurempi riski ja heikompi luotettavuus, mikä jarruttaa tällaisten kuljetusten yleistymistä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Tarvitaan siis toimenpiteitä, joiden avulla multimodaalisesta tavaraliikenteestä saadaan itsessään kilpailukykyistä sekä tehokasta ja saumatonta yhden liikennemuodon kuljetuksia vastaavin kustannuksin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Lisäksi tulee mukauttaa rautatieliikenne paremmin avoimeen markkinaympäristöön ja korjata rautatiekuljetuksia sisältäviä multimodaalisia ratkaisuja haittaavat ongelmat, jotka johtuvat täsmällisyyden, luotettavuuden, ennustettavuuden ja joustavuuden puutteista. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Sisävesiliikenteen rajatylittävään kuljetuskapasiteettiin tarvitaan nähtävästi parannuksia. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Intermodaalisuuden onnistuminen edellyttää riittävää terminaali-infrastruktuuria. Resurssitehokkuuden vuoksi olisi myös hyödyllistä, että jäsenvaltiot sopisivat yhteistyöstä raja-alueiden terminaali-infrastruktuurin suunnittelussa. Terminaalien väliset etäisyydet tulee määrittää kysynnän, verkon tiheyden ja muiden paikallisten realiteettien mukaan. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Julkisen velan osalta ETSK suosittaa, että vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä ei covid-19-kriisin jälkeen sovellettaisi julkisiin investointeihin, jotka kohdistuvat intermodaaliseen infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Jotta multimodaalinen liikenne toimisi hyvin, on tärkeää, että esimerkiksi vaarallisten aineiden käsittelyä koskevat määräykset ovat eri liikennemuodoissa johdonmukaisia ja että lisäksi ratkaistaan muut sääntelyyn liittyvät ja käytännön kysymykset, jotka voivat aiheuttaa pulmia liikennemuotojen rajapinnoissa tai jäsenvaltioiden välisessä liikenteessä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Monet intermodaalikuljetuksia haittaavat ongelmat voitaisiin ratkaista älykkäillä digitaalisilla ratkaisuilla, kuten jäljitys- ja seurantamahdollisuuksilla sekä muilla multimodaalisten liikennevirtojen tehokasta hallintaa helpottavilla digitaalisilla ratkaisuilla. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/1056 (1) sähköisistä kuljetustiedoista helpottaa elokuusta 2024 alkaen toimijoiden ja viranomaisten välistä lakisääteisten tietojen vaihtoa digitaalisilla alustoilla ja parantaa intermodaaliliikenteen sujuvuutta. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ottamaan edellä esitetyt ehdotukset huomioon, kun se valmistelee intermodaaliliikenteen sääntelykehyksen tulevaa tarkistusta, ja luomaan edellytykset sille, että liikennejärjestelmässä saadaan multimodaalikuljetusten koko potentiaali käyttöön ilman erityisiä tukitoimia. |
| --- | --- |

1.14

2.   Tausta

| 2.1 | Euroopan komission tiedonannossa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiasta (COM(2020) 789 final) todetaan, että rahtitoiminnan viherryttämisen tukemiseksi Euroopassa nykyistä intermodaalisen liikenteen kehystä on muokattava perusteellisesti ja siitä on tehtävä tehokas väline. Strategiassa korostetaan tarvetta tarkistaa sääntelykehystä, kuten yhdistettyjä kuljetuksia koskevaa neuvoston direktiiviä 92/106/ETY (2), ja painotetaan mahdollisuutta ottaa käyttöön taloudellisia kannustimia sekä toiminnalle että infrastruktuurille. Kannustimien olisi perustuttava päästöjen seurantaan. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategian keskeisenä tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 90 prosentilla vuoteen 2050 mennessä. Multimodaaliliikenteellä on strategiassa tärkeä rooli, sillä päämääränä on ympäristön kannalta optimaalinen liikennemuotojen yhteispeli ja tähän liittyen myös maanteiden tavarakuljetusten siirtyminen vähemmän vallitsevaan asemaan. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa korostetaan lisäksi multimodaalisen logistiikan merkitystä mm. kaupunkialueilla sekä tehokkaan suunnittelun tarvetta tyhjänäajojen välttämiseksi ja tähdennetään, että rahti tulee ottaa huomioon kaupunkiliikenteen suunnittelussa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Strategiassa tuodaan myös esiin se ongelma, että uudelleenlastausinfrastruktuurista – esimerkiksi sisämaan multimodaaliterminaaleista – on pulaa, sekä tarve parantaa uudelleenlastausteknologiaa, mukaan lukien multimodaalinen tietojen vaihto ja kaikkia liikennemuotoja koskevat älykkäät liikenteenhallintajärjestelmät. Komissio aikoo tarjota rahoitusta ja suunnata mm. tutkimukseen ja innovointiin liittyviä politiikkoja näiden kysymysten ratkaisemiseen. Tässä yhteydessä voidaan hyödyntää myös rautatiealan valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Komissio suunnittelee kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiaan liittyvän toimintasuunnitelman puitteissa intermodaaliliikenteen sääntelykehyksen ja yhdistettyjä kuljetuksia koskevan direktiivin uudelleentarkastelua vuonna 2022. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Komissio esitti vuonna 2017 (ehdotus COM(2017) 648 final) muutoksia kyseiseen direktiiviin. Se korosti tarvetta parantaa jäsenvaltioiden välistä koordinointia intermodaaliterminaalien rakentamisessa sekä yksinkertaistaa erilaisia hallinnollisia menettelyjä mutta näki myös edelleen tarpeellisena edistää intermodaalisuutta ja säännellä erikseen markkinoille pääsyä erityisesti maantiekuljetusten osalta. Ehdotukseen tehtiin lainsäädäntöprosessissa huomattavia muutoksia, minkä vuoksi komissio päätti perua sen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Jäsenvaltioille on kuitenkin annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/1055 (3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1072/2009 (4) tehdyillä muutoksilla mahdollisuus poiketa maantieliikenteen markkinoille pääsyä koskevista erityissäännöistä ja soveltaa tavanomaisia kabotaasisääntöjä. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | Toimiva pitkän aikavälin ratkaisu tehokkaan ja kestäväpohjaisen multimodaaliliikenteen ja -logistiikan kehittämiseen edellyttää niiden ongelmien ratkomista, jotka tekevät multimodaalikuljetuksista etenkin maantieliikenteeseen tukeutuvia yhden liikennemuodon kuljetuksia kalliimpia, hitaampia ja epävarmempia. Ratkaisua ei voida rakentaa taloudellisen tai sääntelytuen varaan. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tällainen lähestymistapa mahdollistaisi myös luopumisen monimutkaisista säännöistä, joissa määritellään yhdistetyt tai multimodaaliset kuljetukset ja joiden avulla varmistetaan tällaisen liikenteen harjoittajien oikeus taloudelliseen tukeen, sekä luopumisen erityisistä markkinoille pääsyä koskevista säännöistä. Se olisi siis myös sääntelyn kannalta resurssitehokas. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suosittaa teknisen innovoinnin ja kilpailukykyongelmien ratkaisemisen lisäksi ulkoisten kustannusten täysimääräistä sisällyttämistä hintoihin kaikissa liikennemuodoissa, jotta multimodaaliliikenne voi kehittyä ja saavutetaan tasapuoliset toimintaedellytykset. Komitea perää päättäväisiä toimia, joilla edistetään eurooppalaisen yksittäisvaunukuljetusjärjestelmän turvaamista ja/tai uudelleenkäynnistämistä, strategisen infrastruktuurin (esim. satamien) yhdistämistä rautatieratkaisuihin, teollisuusraiteisiin investoimista ja suurten logistiikkayritysten osallistumista liikennevirtojen uudelleensuuntaamiseen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Jotta eri liikennemuotojen välinen kilpailu olisi reilua, ETSK kehottaa toimimaan niissä kaikissa sosiaalisesti esimerkillisellä tavalla. Näin voidaan taata korkealaatuiset liikennepalvelut, laadukkaat työpaikat ja hyvät sosiaaliset olosuhteet ja siten kaikkien markkinatoimijoiden kannalta tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK korostaa, että osaavat ja motivoituneet työntekijät ja hyvät työolot ja -ehdot ovat multimodaaliliikenteen onnistuneen kehityksen tärkeä ennakkoedellytys, ja kehottaa tarkistamaan työntekijöiden lähettämistä koskevia sääntöjä siten, että niissä otetaan huomioon erittäin liikkuvan rautatiehenkilöstön tilanne. Komitea peräänkuuluttaa lisäksi terveyden ja reilun kilpailun turvaamiseksi yksinkertaisia ja selkeitä sääntöjä, joiden avulla kaikille kuljetusalan työntekijöille taataan oikeudenmukaiset työolot ja -ehdot (mm. koulutus, työ- ja lepoajat, riittävä kielitaito, palkka, työterveys ja -turvallisuus, nykyaikaiset sanitaatiomahdollisuudet ja asianmukaiset yöpymismahdollisuudet). Sääntöjen noudattaminen tulee voida varmistaa, ja vaatimustenmukaisuuden valvomiseksi tarvitaan niin ikään asianmukainen järjestelmä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Multimodaalikuljetusten ongelmana ovat – uudelleenlastauksesta aiheutuvien lisäkustannusten ja ylimääräisten transaktiokustannusten lisäksi – sellaiset haittatekijät kuin pitkät toimitusajat, monimutkaisuus, suurempi riski ja heikompi luotettavuus, mikä jarruttaa tällaisten kuljetusten yleistymistä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Yhden liikennemuodon (maantiekuljetus) käytön ja intermodaalisten ratkaisujen kustannusero on tuoreen tutkimuksen (5) mukaan huomattava. Lisäkustannukset johtuvat multimodaalikuljetusten järjestämiseen liittyvästä lisätyöstä (50–100 euroa lähetykseltä), pidemmistä toimitusajoista (4–120 tuntia, keskimäärin 25 tuntia), jotka nostavat lähetyskustannuksia 75–100 euroa, sekä yhdenmukaisen asiakirjamenettelyn puuttumisesta, joka aiheuttaa 5–150 euron menetykset lähetystä kohden. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Tutkimuksessa todetaan kuitenkin, että taloudellinen kannattavuusraja voidaan tukitoimenpiteet pois lukien saavuttaa pitkien kuljetusten hinnoissa, kun matkan pituus on 595 kilometriä (rautatie- ja maantiekuljetusten yhdistelmä), 266 kilometriä (sisävesi- ja maantiekuljetusten yhdistelmä) ja 736 kilometriä (lyhyen merikuljetuksen ja maantiekuljetuksen yhdistelmä). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Tutkimuksessa pidetään erityisen valitettavana, että jäljitys- ja seurantamahdollisuutta ei useinkaan ole ja että monesti on mahdotonta käyttää sähköisiä asiakirjoja. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Vaikutustenarvioinnissa vuoden 2017 direktiiviehdotuksesta todetaan, että intermodaalisista kuljetusratkaisuista aiheutuu lähes 60 prosentin lisäkustannukset, joista suurin osa johtuu täytäntöönpanosta, viivästyksistä, transaktiokustannuksista jne. (6). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Tarvitaan siis selvästikin toimenpiteitä multimodaalisen tavaraliikenteen kehittämiseksi itsessään kilpailukykyiseksi sekä edellä mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi, jotta tällainen liikenne voi olla tehokasta ja saumatonta yhden liikennemuodon kuljetuksia vastaavin kustannuksin. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Lisäksi on syytä mainita tarve mukauttaa rautatieliikenne paremmin avoimeen markkinaympäristöön ja korjata rautatiekuljetuksia sisältäviä multimodaalisia ratkaisuja aivan ilmeisesti haittaavat ongelmat, jotka johtuvat täsmällisyyden, luotettavuuden, ennustettavuuden ja joustavuuden puutteista. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Sisävesiliikenteen rajatylittävään kuljetuskapasiteettiin tarvitaan nähtävästi parannuksia. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Ongelmana ovat myös pullonkaulat, jotka johtuvat multimodaaliterminaalien ja logistiikkakeskusten kapasiteettipulasta. Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiaan liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (7) arvioidaan, että yli 300 kilometrin etäisyydet terminaalien välillä esimerkiksi Suomessa ja tietyissä osissa Ruotsia ovat liian pitkiä, sillä ne rajoittavat lyhyiden (noin 150 kilometrin) maantiekuljetusten mahdollisuutta. Riittävällä terminaalikapasiteetilla on keskeinen merkitys erityisesti TEN-T-ydinverkkokäytävissä, mutta on pidettävä mielessä, että terminaalien välisen etäisyyden on oltava yhteydessä myös alueen liikennemääriin ja verkon tiheyseroihin eri puolilla Eurooppaa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Resurssitehokkuuden kannalta on lisäksi olennaisen tärkeää, että naapurijäsenvaltiot koordinoivat raja-alueiden terminaalien suunnittelua. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Tässä yhteydessä on syytä huomata, että äskettäisessä tutkimuksessa (8), jossa analysoitiin kabotaasirajoitusten vaikutuksia maantiekuljetusten yhdistämiseen, todettiin niin kutsutun yhdistelmäkabotaasin käytön olevan melko yleistä, mikä johtuu ongelmista kuljettajien saatavuudessa ja joustavuudessa sekä kustannuseroista. Tämänkaltaisen kabotaasiliikenteen rajoitukset voivatkin tutkimuksen mukaan aiheuttaa asianomaisille osapuolille tiettyjä välittömiä kielteisiä vaikutuksia ja johtaa esimerkiksi siirtymiseen takaisin yhden liikennemuodon maantiekuljetuksiin ja rautateiden tavaraliikennepalvelujen vähenemiseen. Terminaalinpitäjät puolestaan uskovat terminaalien tuottavuuden ja palvelujen paranemisen kompensoivan mahdollisia kuljetuskustannusten nousuja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | On myös tärkeää pohtia esimerkiksi vaarallisten aineiden käsittelyä koskevien määräysten johdonmukaisuutta eri liikennemuodoissa ja ratkaista muutkin sääntelyyn liittyvät ja käytännön kysymykset, jotka voivat aiheuttaa pulmia liikennemuotojen rajapinnoissa tai jäsenvaltioiden välisessä liikenteessä. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Monet edellä mainituista ongelmista voidaan ratkaista älykkäillä digitaalisilla ratkaisuilla, joista esimerkkeinä voidaan mainita jäljitys- ja seurantamahdollisuudet sekä muut multimodaalisten liikennevirtojen tehokasta hallintaa helpottavat digitaaliset ratkaisut. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Asetus (EU) 2020/1056 sähköisistä kuljetustiedoista helpottaa elokuusta 2024 alkaen toimijoiden ja viranomaisten välistä lakisääteisten tietojen vaihtoa digitaalisilla alustoilla, ja sen myötä ratkeaa ainakin osa edellä kuvailluista asiakirjojen standardoinnin ja sähköisen vaihdon ongelmista. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Mahdollisuuksia ratkaista useimmat edellä mainituista ongelmista, jotka hidastavat multimodaalisen tavaraliikenteen suosion kasvua, näyttää siis olevan olemassa. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Jotta mahdollisuudet saadaan hyödynnettyä, on kuitenkin huolehdittava riittävästä terminaali-infrastruktuurista. Resurssitehokkuuden vuoksi olisi myös hyödyllistä, että jäsenvaltiot sopisivat yhteistyöstä raja-alueiden terminaali-infrastruktuurin suunnittelussa. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | Julkisen velan osalta ETSK suosittaa, että vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä ei covid-19-kriisin jälkeen sovellettaisi julkisiin investointeihin, jotka kohdistuvat multimodaaliseen infrastruktuuriin. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Kuten edellä jo todetaan, erityisesti rautateiden ja sisävesiterminaalien toimintatapaa tulee muuttaa markkinalähtöisemmäksi. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Jos edellä mainitut ongelmat ratkaistaan asianmukaisesti, liikennejärjestelmässä voidaan saada multimodaalikuljetusten koko potentiaali käyttöön ilman erityisiä tukitoimia. |
| --- | --- |

3.24

Bryssel 7. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/1056, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2020, sähköisistä kuljetustiedoista (EUVL L 249, 31.7.2020, s. 33).

1

(2)  Neuvoston direktiivi 92/106/ETY, annettu 7 päivänä joulukuuta 1992, tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä (EYVL L 368, 17.12.1992, s. 38).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/1055, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2020, asetusten (EY) N:o 1071/2009, (EY) N:o 1072/2009 ja (EU) N:o 1024/2012 muuttamisesta niiden mukauttamiseksi maantieliikenteen alan kehitykseen (EUVL L 249, 31.7.2020, s. 17).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1072/2009, annettu 21 päivänä lokakuuta 2009, maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 72).

4

(5)  TRT (2017), Gathering additional data on EU combined transport – Final report.

5

(6)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja vaikutustenarvioinnista (SWD(2017) 362 final).

6

(7)  SWD(2020) 331 final.

7

(8)  Mobility Package 1 – Data gathering an analysis of the impacts of cabotage restrictions on combined transport road legs, TRT Transporti e Territorio SRL.

8

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/6

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Digitalisaation taloudellisten ja sosiaalisten mahdollisuuksien hyödyntäminen ja talouden, erityisesti pk-yritysten digitalisaatiokehityksen parantaminen ihmiskeskeistä tekoälyä ja dataa painottaen”

(valmisteleva lausunto)

(2021/C 374/02)

| Esittelijä: | Antje GERSTEIN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Antje GERSTEIN

| Lausuntopyyntö | puheenjohtajavaltio Slovenia, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 15.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 217/0/1 |

Lausuntopyyntö

puheenjohtajavaltio Slovenia, 19.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

15.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

7.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

217/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Vallitseva pandemia on opettanut meille, että etätyö, kotitoimistot ja joustavat työaikajärjestelyt ovat ainakin jossain määrin ”uusi normaali”, mutta meidän on myös ymmärrettävä, että digitaaliset liiketoimintamallit muokkaavat työmaailmaa yhä enemmän. Nämä mallit on suunniteltava ihmis- ja arvolähtöisesti. Laajemmassa yhteiskunnallisessa mielessä haasteena on taata erityisen haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien digitaalinen osallisuus. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden toteutumisen mukanaan tuomien hyötyjen ennustetaan lisäävän EU:n taloudellista tuotosta vuosittain noin 415 miljardia euroa. Vaikka digitalisaatio tarjoaa yrityksille merkittäviä mahdollisuuksia kaikkialla EU:ssa, monet niistä kokevat huomattavaa oikeudellista epävarmuutta rajatylittävässä toiminnassaan ja ovat myös suuressa vaarassa jäädä jälkeen osallistumismahdollisuuksien tai investointiresurssien ja ammattitaidon puutteen vuoksi. Tämä koskee yleisesti monia pk-yrityksiä ja aivan erityisesti mikroyrityksiä. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Yksi EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden menestyksen avaimista on avoin suhtautuminen teknologiaan uusien digitaalisten liiketoimintamallien ja sovellusten, kuten tekoälyn, sääntelyssä sekä mahdollisuus saada innovaatiorahoitusta, jotta pk-yritykset voivat hyötyä tällaisten uusien digitaalisten sovellusten eduista. ETSK on tehnyt tekoälyn käyttöä pk-yrityksissä koskevan tutkimuksen, josta voidaan saada hyödyllisiä tietoja (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on ollut tekoälykeskustelun eturintamassa aiheesta vuonna 2017 antamastaan ensimmäisestä lausunnosta lähtien, ja se on julkaissut parin viime vuoden aikana useita tekoälyaiheisia lausuntoja. ETSK laatii parhaillaan virallista lausuntoaan Euroopan komission ehdotuksesta tekoälysäädökseksi. Lausunto esitellään ETSK:n täysistunnossa syyskuussa, ja siinä käsitellään muun muassa tekoälyn määritelmää, sillä se on tärkeä osa tekoälyä koskevaa säädösehdotusta. |
| --- | --- |

1.4

2.   Taustaa

| 2.1 | EU:n neuvoston tuleva puheenjohtajavaltio Slovenia on laatinut puheenjohtajakaudelleen kaavailemansa painopisteet huomioon ottaen ehdotuksia ja pyytänyt komiteaa 18. maaliskuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antamaan ehdotetuista aiheista valmistelevia lausuntoja. Puheenjohtajavaltio pitää näitä EU-politiikan aloja erityisen tärkeinä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tämä lausunto on siis vastaus EU:n neuvoston puheenjohtajavaltion Slovenian pyyntöön laatia valmisteleva lausunto digitalisaation tarjoamista taloudellisista ja sosiaalisista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Valmistelevassa lausunnossa esitetään yhteenveto useista digitalisaatioon liittyvistä aiheista, joita käsitellään ETSK:n viimeaikaisissa tai valmisteilla olevissa lausunnoissa. Siinä vastataan puheenjohtajavaltion esittämään neljään kysymykseen, jotka liittyvät datahallintosäädökseen, digipalvelusäädökseen ja tekoälysäädökseen. Kaikki muut merkitykselliset tiedot näistä aiheista löytyvät vastaavista ETSK:n lausunnoista (2). |
| --- | --- |

2.3

3.   Yleistä

| 3.1 | Covid-19-kriisi on tuonut esiin paitsi sen, että EU on digitaalisessa kehityksessä jäljessä, myös sen, että unionilla on valtavasti potentiaalia. Nyt jos koskaan on ymmärrettävä, että EU tarvitsee vahvat digitaaliset sisämarkkinat. Tämä edellyttää EU:n kapasiteetin vahvistamista esimerkiksi pilvipalveluissa, 5G-teknologiassa ja tietojen turvallisessa käytössä. Jotta pysytään mukana maailmanlaajuisten toimijoiden Yhdysvaltojen ja Kiinan vauhdissa, on investoitava vahvaan digitaaliseen Eurooppaan. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden toteutumisen mukanaan tuomien hyötyjen ennustetaan lisäävän EU:n taloudellista tuotosta vuosittain noin 415 miljardia euroa. Ennakoiva kunnossapito, digitaaliset alustat ja kvanttilaskenta ovat vain kolme esimerkkiä siitä, millainen merkittävä vaikutus digitaaliteknologialla on Euroopan talouden digitalisaatioon. Vaikka digitalisaatio tarjoaa yrityksille merkittäviä mahdollisuuksia kaikkialla EU:ssa, monet niistä kokevat huomattavaa oikeudellista epävarmuutta rajatylittävässä toiminnassaan ja ovat myös suuressa vaarassa jäädä jälkeen osallistumismahdollisuuksien tai investointiresurssien ja ammattitaidon puutteen vuoksi. Tämä koskee yleisesti monia pk-yrityksiä ja aivan erityisesti mikroyrityksiä. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Vallitseva pandemia on opettanut meille, että etätyö, kotitoimistot ja joustavat työaikajärjestelyt ovat ainakin jossain määrin ”uusi normaali”, mutta meidän on myös ymmärrettävä, että digitaaliset liiketoimintamallit muokkaavat työmaailmaa yhä enemmän. Nämä mallit on suunniteltava ihmis- ja arvolähtöisesti. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pandemian jälkeisessä taloudessa on varmistettava, että pienet ja keskisuuret yritykset tietyillä erityisen koetelluilla aloilla (palvelualat, kuten vähittäiskauppa ja matkailu) eivät menetä asemiaan sen vuoksi, että investointitarpeet ovat liian suuret (ja säästöt on käytetty loppuun pandemian kestettyä yli vuoden). Nämä yritykset tarvitsevat erityistä tukea digitalisaatiota ja liiketoimintamallien edelleen kehittämistä varten, mikä on otettava huomioon EU:n elpymisrahastoon liittyvissä kansallisissa elvytysohjelmissa. Euroopan komission on omaksuttava koordinoiva rooli sen varmistamiseksi, että EU:n eri rahastot toimivat yhtenäisesti ja että tämän alan (pk-yritysten digitalisaatio) toimien ja hankkeiden toteuttamisesta saadaan entistä juohevampaa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Poliittisen kehyksen on oltava tarkoituksenmukainen, jotta pk-yritykset voivat hyödyntää digitalisaation tarjoamia mahdollisuuksia. Sääntelyä olisi harkittava vain silloin, kun on selvästi odotettavissa, että ei-toivottua kehitystä tapahtuu. Innovointi ja uudet liiketoimintamallit tarvitsevat jonkin verran liikkumavaraa voidakseen kehittyä. Hätiköidyt tai liian tiukat EU:n säädökset asettavat eurooppalaiset yritykset, etenkin pk-yritykset, epäedulliseen asemaan verrattuna muualla maailmassa kansainvälisesti toimiviin yrityksiin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tietyillä aloilla, erityisesti palvelualalla (vähittäiskauppa, matkailu, catering), tarvitaan kuitenkin kiireellisesti sääntelykehystä, joka auttaa torjumaan disinformaatiota digitaalisessa ympäristössä ja mahdollistaa esimerkiksi valheellisten arvioiden torjumisen, sillä ne voivat olla yrityksille erittäin haitallisia. ETSK on käsitellyt näitä etenkin digitaalisilla alustoilla (3) yleisiä ongelmia laajemmin digipalvelusäädöksestä äskettäin antamassaan lausunnossa. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Talouden etenevään tekniseen kehitykseen ja digitaaliseen murrokseen sisältyy myös tiettyjä riskejä, jotka on pidettävä mielessä, jotta tällaisen kehityksen tarjoamat mahdollisuudet pystytään hyödyntämään kaikilta osin. Onkin tarpeen varmistaa, että teknologiakehityksen ja digitalisaation ohella toteutetaan mekanismeja, joilla torjutaan erityisen haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien digitaalista syrjäytymistä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK on ollut tekoälykeskustelun eturintamassa aiheesta vuonna 2017 antamastaan ensimmäisestä lausunnosta (4) lähtien, ja se on julkaissut parin viime vuoden aikana useita tekoälyaiheisia lausuntoja (5). ETSK on kannattanut ”ihminen määrää” -periaatteen soveltamista tekoälyyn. Se tarkoittaa, että ihmiset hallitsevat tekoälyä teknisessä mielessä ja voivat vastaisuudessakin päättää, milloin ja miten sitä käytetään yleensä yhteiskunnassa. ETSK on pitänyt myönteisenä vuonna 2018 julkaistua Euroopan tekoälystrategiaa, komission tiedonantoa luotettavaa tekoälyä koskevista eettisistä ohjeista ja komission tukea seitsemälle luotettavaa tekoälyä koskevalle vaatimukselle. Lisäksi ETSK on kiinnittänyt huomiota muun muassa siihen, miten tekoäly vaikuttaa työpaikkoihin, sen tärkeyteen, että löydetään oikea tasapaino sääntelyn, itsesääntelyn ja eettisten ohjeiden välillä, sekä kuluttajiin kohdistuviin tekoälyn vaikutuksiin. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK laatii parhaillaan virallista lausuntoaan Euroopan komission ehdotuksesta tekoälysäädökseksi (6). Lausunto esitellään ETSK:n täysistunnossa syyskuussa. ETSK ei voi vielä esittää virallista kantaansa tekoälysäädöstä koskevaan ehdotukseen, mutta se voi esittää joitakin pohdintoja kysymyksestä, jonka puheenjohtajavaltio Slovenia on esittänyt tekoälysäädösehdotukseen sisältyvästä tekoälyn määritelmästä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Työpaikkojen osalta digitalisaation aikakauden perusperiaatteena on, että kaikille työntekijöille on taattava ihmisarvoinen työ. Yrityksissä työntekijöiden ja heidän edustajiensa on oltava varhaisessa vaiheessa mukana suoraan työntekijöihin vaikuttavan tekoälyn käyttöönotossa ja sen määrittelyssä, miten tällaista tekoälyä käytetään. Työntekijöille on annettava ennakoivasti ja hyvissä ajoin koulutusta digitaalisen maailman uusia työpaikkoja silmällä pitäen. |
| --- | --- |

3.10

4.   Erityistä

| 4.1 | Puheenjohtajavaltio pitää tekoälyä digitalisaation tärkeimpänä osa-alueena. Muita erityisen tärkeitä kysymyksiä ovat kehittyneiden teknologioiden integrointi yhteiskuntaan ja siirtyminen gigabittiyhteiskuntaan. Tekoälyn ja datatalouden kaltaisten uusien teknologioiden ansiosta EU voi toipua kriisistä nopeasti ja kehittyä maailman johtavaksi digitaaliyhteiskunnaksi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Puheenjohtajavaltio on pyytänyt ETSK:ta vastaamaan neljään kysymykseen:






  — | Datahallintosäädöksessä säädetään esimerkiksi sellaisista datan käyttöä edistävistä uusista liiketoimintamalleista kuin datan jakamispalvelujen tarjoajat. Mitä mieltä ETSK on tällaisten palvelujen taloudellisista vaikutuksista? |
| --- | --- | --- |

4.2

—

Datahallintosäädöksessä säädetään esimerkiksi sellaisista datan käyttöä edistävistä uusista liiketoimintamalleista kuin datan jakamispalvelujen tarjoajat. Mitä mieltä ETSK on tällaisten palvelujen taloudellisista vaikutuksista?

| — | Datahallintosäädöksessä säädetään data-altruismipohjaisista organisaatioista, jotka helpottavat luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden saataville asettaman datan uudelleenkäyttöä. Tämä mahdollistaa myös uusien palvelujen tarjoamisen, muun muassa luonnollisten henkilöiden tuottaman datan keräämisen yleishyödyllisiin tarkoituksiin. Mitä mieltä ETSK on tästä asiasta? |
| --- | --- |

—

Datahallintosäädöksessä säädetään data-altruismipohjaisista organisaatioista, jotka helpottavat luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden saataville asettaman datan uudelleenkäyttöä. Tämä mahdollistaa myös uusien palvelujen tarjoamisen, muun muassa luonnollisten henkilöiden tuottaman datan keräämisen yleishyödyllisiin tarkoituksiin. Mitä mieltä ETSK on tästä asiasta?

| — | Mikä on ETSK:n kanta ehdotukseen tekoälyn asianmukaisesta määritelmästä (joka sisältyy huhtikuussa 2021 hyväksyttyyn tekoälysäädöksen tekstiin)? |
| --- | --- |

—

Mikä on ETSK:n kanta ehdotukseen tekoälyn asianmukaisesta määritelmästä (joka sisältyy huhtikuussa 2021 hyväksyttyyn tekoälysäädöksen tekstiin)?

| — | Mitä mieltä ETSK on digipalvelusäädöksestä? |
| --- | --- |

—

Mitä mieltä ETSK on digipalvelusäädöksestä?

| 4.3 | Datahallintosäädöksessä säädetään esimerkiksi sellaisista datan käyttöä edistävistä uusista liiketoimintamalleista kuin datan jakamispalvelujen tarjoajat. Mitä mieltä ETSK on tällaisten palvelujen taloudellisista vaikutuksista (7)? |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | ETSK pitää datahallintosäädöstä asianmukaisena ja tarpeellisena, sillä digitaalisen datan käsittely, säilyttäminen ja jakaminen ovat saamassa yhä suuremman merkityksen paitsi talouden myös yhteiskunnan ja kansalaisten kannalta tilanteessa, jossa yksityishenkilöt, viranomaiset ja yritykset toimivat monimutkaisessa ja monisäikeisessä sääntely-ympäristössä. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | ETSK pitää osuuskuntamalliin perustuvan datan hallinnan ja vaihdon hyödyllisyyden tunnustamista erittäin tärkeänä puolueettoman ja yhteistyössä toteutettavan datan hallinnan edistämiseksi. Se kannustaakin komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan pk-yrityksiä, jotta ne voivat tehdä aloitteita keskinäisten organisaatioiden kehittämiseksi datan hallintaa ja vaihtoa varten. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Osuuskunnat ja muut yhteistyörakenteet näyttäisivät soveltuvan erityisen hyvin välitystoiminnan ja datan vaihdon tai jakamisen hallinnoimiseen kansalaisten (työntekijöiden, kuluttajien, yrittäjien) ja yritysten välillä. Etenkin osuuskuntamuodon avulla voidaan varmistaa, että datan hallinnointi palvelee sekä rekisteröityjen että datan haltijan – tässä tapauksessa rekisteröityjen omistaman osuuskunnan – etuja. Tällaiset rakenteet mahdollistaisivat siten yhteisen osallistavan hallintotavan dataa tarjoavien ja käyttävien kansalaisten, yritysten ja yrittäjien kesken. Näin voitaisiin edistää luottamuksen ja avoimuuden ilmapiiriä, joka on asianmukaisen datahallinnon välttämätön edellytys Euroopan digitaalisilla sisämarkkinoilla. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.4 | Datahallintosäädöksessä säädetään data-altruismipohjaisista organisaatioista, jotka helpottavat luonnollisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden saataville asettaman datan uudelleenkäyttöä. Tämä mahdollistaa myös uusien palvelujen tarjoamisen, muun muassa luonnollisten henkilöiden tuottaman datan keräämisen yleishyödyllisiin tarkoituksiin. Mitä mieltä ETSK on tästä asiasta (8)? |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | ETSK pitää myönteisenä, että ehdotuksessa esitetään säännöksiä organisaatioista, jotka harjoittavat altruistista datan hallintaa. Se on tyytyväinen siihen, että asetusehdotuksen mukaan tällaisten organisaatioiden on oltava oikeudelliselta asemaltaan yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin pyrkiviä voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä, ja ennen kaikkea siihen, että niiden tulee olla riippumattomia ja itsenäisiä erityisesti suhteessa muihin organisaatioihin, jotka hallinnoivat dataa kaupallisiin tavoitteisiin pyrkien tai voitontavoittelumielessä. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Näillä ehdoilla sekä tällaisten organisaatioiden julkisen rekisterin perustamisella vastataan asianmukaisella tavalla tarpeeseen taata avoimuus ja suojella altruistisen datanvaihdon kohteena olevien kansalaisten ja yritysten oikeuksia ja intressejä. Näin voidaan vahvistaa kaikkien osapuolten luottamusta. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.5 | Mikä on ETSK:n kanta ehdotukseen tekoälyn asianmukaisesta määritelmästä (joka sisältyy huhtikuussa 2021 hyväksyttyyn tekoälysäädöksen tekstiin)? |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission äskettäisessä tekoälyä koskevassa säädösehdotuksessaan esittämään selkeään viestiin siitä, että perusoikeudet ja eurooppalaiset arvot ovat tekoälyä koskevassa EU:n lähestymistavassa keskeisellä sijalla. Monet ETSK:n suosituksista parin viime vuoden ajalta ovat löytäneet tiensä tähän ehdotukseen. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | ETSK laatii ehdotuksesta parhaillaan erillistä lausuntoa, jossa se käsittelee erityisesti ehdotukseen sisältyvää tekoälyn määritelmää, sillä se on tärkeä osa tekoälysäädösehdotusta. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | ETSK korostaa alustavana huomionaan, että tekoäly on edelleen olennaisilta osin kiistanalainen käsite, koska sillä ei ole yleisesti hyväksyttyä määritelmää. Yksi hankaloittava tekijä on, että oikeudelliset määritelmät eroavat puhtaasti tieteellisistä määritelmistä, koska niiden on täytettävä tietyt – esimerkiksi osallistavuuteen, täsmällisyyteen, kattavuuteen, käytännöllisyyteen ja pysyvyyteen liittyvät – edellytykset. Eräät näistä vaatimuksista ovat oikeudellisesti sitovia, ja toisia pidetään hyvänä sääntelykäytäntönä. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Tekoälyä koskevassa säädösehdotuksessa tarkastellaan paitsi itse teknologiaa myös sitä, mihin ja miten teknologiaa käytetään. Toisaalta se sisältää tekoälyn määritelmän ja siihen liittyvän luettelon asetuksen soveltamisalaan kuuluvista tekoälytekniikoista. Tekoälysäädösehdotus näyttää siten rakentuvan kahden ajatuksen varaan. Sitä, riittääkö tämä hieman ristiriitainen lähestymistapa vastaamaan asianmukaisesti tekoälyn erityishaasteisiin ja edistämään sen tarjoamia mahdollisuuksia, käsitellään tarkemmin ETSK:n tulevassa lausunnossa tekoälyä koskevasta säädösehdotuksesta. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.6 | Mitä mieltä ETSK on digipalvelusäädöksestä (9)? |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | ETSK on tyytyväinen ehdotukseen digitaalisten palvelujen sisämarkkinoista aikana, jolloin on syntynyt uusia ja innovatiivisia tietoyhteiskunnan digitaalisia palveluja, jotka muuttavat EU:n kansalaisten päivittäistä elämää. Ne myös muovaavat ja muuttavat tapaa, jolla kansalaiset viestivät, käyttävät yhteyksiä, kuluttavat ja harjoittavat liiketoimintaa. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | ETSK kannattaa komission pyrkimyksiä estää sisämarkkinoiden pirstoutuminen liiallisilla kansallisilla säännöillä ja säännöksillä ja vaatii selkeää viestiä digipalvelusäädöksen kattavuudesta. Tämä on tilaisuus luoda digitaalisille markkinoille globaaleja standardeja, jotka voivat ohjata Euroopan tähän uuteen aikakauteen ja joilla voidaan varmistaa korkeatasoinen kuluttajien turvallisuus ja kuluttajansuoja verkossa. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittämään järkevän aikataulun keskustelulle ja osallistavalle julkiselle kuulemiselle sekä asetuksen ja strategian täytäntöönpanolle. On olennaisen tärkeää, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistuvat prosessiin, jotta kaikille toimijoille voidaan luoda tasapuoliset toimintaedellytykset. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti suosittelujärjestelmien ja mainonnan läpinäkyvyyden lisäämiseen sen varmistamiseksi, että kuluttajat saavat vain haluamiaan mainoksia. |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | ETSK panee merkille, että alkuperämaaperiaatteessa on monia puutteita, ja kehottaa reilun kilpailun ja mahdollisimman korkeatasoisen kuluttajansuojan varmistamiseksi pohtimaan huolellisesti vaihtoehtoisten menetelmien, esimerkiksi määrämaaperiaatteen, soveltamista erityisesti verotukseen, työhön ja kuluttajiin liittyvissä kysymyksissä, ellei EU:n tasolla ole tiukempaa sääntelyä. |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.6.6 | ETSK kehottaa laatimaan asianmukaiset puitteet, joiden avulla yritykset voivat varmistaa tekoälyjärjestelmiensä oikeudenmukaisuuden, luotettavuuden ja turvallisuuden ottaen huomioon kuluttajien ja työntekijöiden mahdollisimman korkeatasoisen suojan. |
| --- | --- |

4.6.6

| 4.6.7 | Säilytyspalvelun tarjoajien vastuuvapautta tulisi lakata soveltamasta vain silloin, kun sisältö on selvästi laitonta tai se on tuomioistuimen päätöksellä todettu laittomaksi. ETSK suosittaa, että otetaan käyttöön verkossa toimivia markkinapaikkoja koskeva positiivinen vastuujärjestelmä, jota sovelletaan tietyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

4.6.7

| 4.6.8 | ETSK kiinnittää huomiota siihen, että on valtava tehtävä koordinoida asianmukaisesti kaikkia asiaan liittyviä välineitä ja aloitteita laajemman alustatalouden sääntelyn yhteydessä. Tarvitaankin kunnollinen kokonaiskuva siitä, miten nämä digipalvelusäädökseen liittyvät erilaiset näkökohdat voidaan ottaa huomioon. |
| --- | --- |

4.6.8

| 4.6.9 | ETSK pitää verotusta (10), datahallintoa, työsuhteen tyyppiä, työoloja ja -ehtoja sekä kuluttajansuojaa merkittävinä tekijöinä digitaalitalouden toisinaan epäreilun kilpailun kannalta ja katsoo, että niihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

4.6.9

Bryssel 7. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Tutkimus ”Boosting the use of Artificial Intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises” tekoälyn käytön edistämisestä Euroopan mikro- ja pk-yrityksissä.

1

(2)  Datahallintosäädös (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 38); digipalvelusäädös (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 70); tekoälysäädös.

2

(3)  Digipalvelusäädös.

3

(4)  EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1.

4

(5)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 1; EUVL C 440, 6.12.2018, s. 51; EUVL C 240, 16.7.2019, s. 51; EUVL C 47, 11.2.2020, s. 64; EUVL C 364, 28.10.2020, s. 87.

5

(6)  Tekoälysäädös.

6

(7)  Datahallintosäädös.

7

(8)  Datahallintosäädös.

8

(9)  Digipalvelusäädös.

9

(10)  EUVL C 367, 10.10.2018, s. 73.

10

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/11

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Osallistava, turvallinen ja luotettava digitalisaatio kaikille”

(Valmisteleva lausunto)

(2021/C 374/03)

| Esittelijä: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Violeta JELIĆ |

Esittelijä:

Philip VON BROCKDORFF

Toinen esittelijä:

Violeta JELIĆ

| Lausuntopyyntö | puheenjohtajavaltio Slovenia, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 15.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 221/0/3 |

Lausuntopyyntö

puheenjohtajavaltio Slovenia, 19.3.2021

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

15.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

7.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

221/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK kehottaa ottamaan nopeasti käyttöön osallistavan digitaalisen EU-hallintopolitiikan, joka perustuu sähköisen hallinnon toimintaohjelmaan 2016–2020, sähköistä hallintoa koskevaan Tallinnan julkilausumaan ja Berliinin julistukseen digitaaliyhteiskunnasta ja arvopohjaisesta digitaalisesta hallinnosta (1). Neuvosto on todennut päätelmissään, että julkishallinnoilla on suurempi vastuu sen varmistamisessa, että kansalaisia kohdellaan yhdenvertaisesti ja että digitaalinen hallinto on yhtäläisesti heidän tavoitettavissaan. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK suosittaa, että osallistavuuteen pyrkiessään hallitukset ottavat käyttöön kokonaisvaltaisia strategioita, tukitoimenpiteitä ja lainsäädäntöä, joka on tarkoituksenmukaista ja oikeasuhtaista, jotta voidaan varmistaa digitaalisten julkisten palvelujen ja tuotteiden yhteentoimivuus, laatu, ihmiskeskeisyys, läpinäkyvyys, turvallisuus, suojelu ja saatavuus sekä optimaaliset valmiudet hyödyntää terveys-, koulutus-, talous- ja kulttuurialan mahdollisuuksia. Valtio-, alue- ja paikallistason hallinnon on tehtävä digiloikka mahdollisimman nopeasti ja nopeutettava uuden digitaalisen infrastruktuurin (myös 5G:n) käyttöönottoa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on tietoinen siitä, että osallistavuus edellyttää hallintotahoilta valtavia investointeja. Voidaan myös odottaa, että osallistavuus on erittäin näkyvällä sijalla jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisissa digitalisaatiosuunnitelmissa ja että tähän hyödynnetään Next Generation EU -välineeseen kuuluvaa oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa, vaikka se onkin rajallinen, sekä Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa, Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (erityisesti Euroopan aluekehitysrahastoa, EAKR) ja Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK toteaa, että digitalisaatio voi tuoda yrityksille sekä mahdollisuuksia että uhkia. Hallinnon onkin tarjottava kaikenkokoisille yrityksille ja erityisesti pk-yrityksille asianmukaista rahoitustukea, myös EU:n varoista. Se auttaa niitä sopeutumaan onnistuneesti muutokseen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK suosittaa myös, että ryhdytään käyttämään etätyön kaltaisia työtapoja, joissa otetaan kaikilta osin huomioon työ- ja yksityiselämän tasapaino. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, pk-yritysten ja yhteisötalouden yritysten tukeminen ja työntekijöiden oikeuksien kunnioittaminen muun muassa työehtosopimusneuvottelujen avulla ovat ratkaisevan tärkeitä sujuvan siirtymän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot tekevät tiiviimpää yhteistyötä digitaalisten ratkaisujen kehittämiseksi ja validoimiseksi ja luovat näin verkoston parhaiden käytänteiden vaihtamista varten. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittaa myös tekemään EU:n laajuisen tarkastelun julkisista toimintalinjauksista ja toimenpiteistä, joilla asiaankuuluvat sidosryhmät otetaan mukaan ehdottamaan sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen perustuvia tehokkaita toimenpiteitä. Tähän tulisi sisältyä toimintapolitiikkoja ja taloudellisia resursseja, joilla pyritään helpottamaan digitaalista siirtymää. ETSK painottaa myös tarvetta lisätä huomattavasti STEM-koulutusalojen opiskelijamääriä tulevina vuosina. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa täydentämään digipalvelusäädöstä ja digimarkkinasäädöstä ennakkoedellytyksenä digitaaliselle siirtymälle, joka tapahtuu luotettavasti ja jossa kuluttajat voivat tehdä valintoja aidosti avoimilla ja kilpailuun perustuvilla markkinoilla. Digipalvelusäädöksessä olisi täsmennettävä alustojen vastuita ja velvollisuuksia ja parannettava niiden täytäntöönpanon valvontaa nykyiseen ehdotukseen verrattuna. Digimarkkinasäädöksessä olisi kiellettävä piilovaikuttaminen kuluttajakäyttäytymiseen eli harhauttavan suunnittelun (dark pattern) ja muiden ei-neutraalien valinta-arkkitehtuurien käyttäminen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että digitalisaatio sekä EU:n talouden viherryttäminen, erityisesti EU:n hiilineutraaliustavoitteet, kulkevat käsi kädessä. Digitalisaatio ja vihreä siirtymä ovat elintärkeitä, mutta ETSK painottaa jälleen, että tasa-arvon ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tulisi aina olla ohjaavina periaatteina digitaalisen ja vihreän teknologian käyttöönotossa. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

| 2.1 | Eurooppalaiset yhteiskunnat ovat siirtymässä verkkoon. Covid-19-pandemia on vauhdittanut digiloikan tarvetta yhteiskunnassa, sillä digitaaliset kanavat ovat usein olleet sulkutoimien aikana ainoat kansalaisten ja yritysten käytettävissä olevat kanavat. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Monet yritykset puolestaan tiedostavat, että digitaaliseen maailmaan siirtyminen on välttämätöntä yrityksen menestyksen turvaamiseksi pitkällä aikavälillä. Työntekijöiden ja suuren yleisön täytyy ymmärtää, mistä digitalisaatiossa on kyse ja miten se vaikuttaa heidän työ- ja arkielämäänsä yritysorganisaatiossa, julkisessa laitoksessa tai yksinkertaisesti yhteisön jäseninä. Kuten uudessa kuluttaja-asioiden toimintaohjelmassa todetaan, eurooppalaisten kuluttajien pitäisi olla tärkeimmällä sijalla digitaalisessa siirtymässä, niin että kuluttajille annetaan riittävä suoja ja vaikutusmahdollisuudet muutosprosessissa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Hallinnon ripeä digiloikka on väistämätön kaikkialla EU:ssa ja voi onnistua vain kohdentamalla julkisia menoja digitaaliseen infrastruktuuriin. Paikallis-, alue-, valtio- ja EU-tason viranomaisten on kehitettävä joustavia, häiriönsietokykyisiä ja innovatiivisia organisaatioita, jotka hyödyntävät digitaalisen siirtymän ja uuden teknologian tuomat edut ja joilla on edistykselliset valmiudet tarjota osallistavia, saumattomia, helppokäyttöisiä, läpinäkyviä, turvallisia ja luotettavia ihmiskeskeisiä digitaalisia palveluja kansalaisille ja yrityksille. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Viranomaisten, yritysten, työntekijöiden ja suuren yleisön on sopeuduttava (mihin on tarjottava tukea ja tarvittaessa vaihtoehtoisia analogisia ratkaisuja) nykyajan teknologiakeskeiseen maailmaan, ja on tärkeää ymmärtää, mitä eroa on digitalisoinnilla, digitalisaatiolla ja digitaalisella siirtymällä. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Digitalisoinnilla tarkoitetaan fyysisen tai analogisen tuotteen muuntamista digitaaliseksi versioksi, ja sillä on tärkeä rooli yrityksissä ja hallinnossa sekä työtuntien näkökulmasta. Digitalisointi käynnistää tapahtumaketjun, joka voi optimoida minkä tahansa yrityksen tai viraston työnkulkua merkittävästi ja johtaa automatisoituihin yritys- ja hallintoprosesseihin. Se on haaste sekä työntekijöille että virkamiehille. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Useimmat yritykset ja viranomaiset käyttävät jo digitalisoinnin perusmenetelmiä päivittäisissä työprosesseissaan, mutta tehokas digitalisointi voi kattaa paljon muutakin. Haasteena on herättää työntekijöiden, virkamiesten ja suuren yleisön luottamus, jotta he voivat omaksua onnistuneesti uudet digitaaliset työnkulut ja prosessit. Työpaikoilla tämä muutos edellyttää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvottelujen kunnioittamista. Muutos voi vaikuttaa syvästi työntekijöiden elämään, minkä vuoksi on tarpeen jakaa tietoa ja järjestää kuulemisia jo prosessin varhaisissa vaiheissa. Lisäksi yleisölle on tiedotettava muutoksen tahattomista seurauksista. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Vaikka digitalisointi näyttää lisäävän yritysten ja hallinnon tehokkuutta (potentiaaliset hyödyt on aina yliarvioitu), muutoksella on aina hintansa: näin käy esimerkiksi kun työntekijä tai virkamies irtisanotaan tai jos suuri yleisö, erityisesti ikäihmiset tai vammaiset henkilöt, eivät sopeudu digitalisointiin riittävän nopeasti tai ollenkaan. Digitalisoinnin tuominen kaikkien ulottuville iästä, sukupuolesta, sosioekonomisesta asemasta ja vammasta riippumatta onkin tärkeää. Myös pk-yritykset saattavat joutua epäedulliseen kilpailuasemaan, jos ne eivät pysy digitalisoinnin vauhdissa alallaan, erityisesti jos tällaisiin prosesseihin liittyy korkeita alkuvaiheen kustannuksia. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Digitalisaatio on toinen termi, joka yritysten, työntekijöiden ja suuren yleisön täytyy ymmärtää. Se kattaa hyvin monenlaisia osatekijöitä. Digitalisaatio auttaa muuttamaan yritysten toimintatapoja digitaaliteknologian avulla. Tämä vaikuttaa liiketoimintamalleihin, viestintään yrityksen sisällä ja ulkopuolella ja itse asiassa koko arvoketjuun. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Digitalisaatio avaa uusia mahdollisuuksia yrityksille luomalla digipohjaisia tulovirtoja, joita ei koskaan aiemmin ole ollut saatavilla. Asiakaskohtaisesti räätälöidyt liiketoimintasovellukset, jotka ulottuvat sosiaalisessa mediassa läsnäolosta valmiuksiin tarjota asiakkaille tilauspohjaisia datapalveluja, saattavat tulevaisuudessa mahdollistaa yrityksille innovoinnin, kasvun ja laajentumisen. Uusi digiteknologia ja erityisesti SMACIT-teknologia (sosiaalinen, mobiili, analyyttinen, pilvipalvelu ja esineiden internet) tarjoaa erinomaisia mahdollisuuksia pk-yrityksille, koska suurille ja vanhoille organisaatioille ne edustavat samanaikaisesti sekä mahdollisuuksia että olemassaoloa uhkaavaa tekijää. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Vuosien tutkimukset digitaalisten muutosten tuloksista ovat osoittaneet, että näiden toimien onnistumisaste on jatkuvasti matala: alle 30 prosenttia suunnitelluista tuloksista. Hiljattaiset McKinseyn saamat tulokset 263 vastaajan otoksesta osoittavat, että vain 16 prosenttia vastaajista totesi digitaalisten muutosten parantaneen organisaationsa suorituskykyä. Nämä haasteet koskevat myös ”älyaloja”, kuten huipputeknologiaa ja media- ja televiestintäalaa, joissa onnistumisaste jää alle 26 prosenttiin. Toisaalta alle 100 työntekijän organisaatioissa todennäköisyys digitaalisen siirtymän onnistumisesta raportoivista vastaajista on 2,7-kertainen verrattuna yli 50 000 työntekijän organisaatioihin. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Perinteisiin prosesseihin juurtuneissa yrityksissä – koosta riippumatta – kilpailukyky uhkaa kuitenkin heikentyä, ja on virheellistä olettaa lähtökohtaisesti, että digitalisaatio onnistuu kaikissa yrityksissä. Tämä pätee myös työntekijöihin erityisesti perinteisillä aloilla. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Digitalisaatio voi auttaa parantamaan yritysten tehokkuutta ja avaamaan uusia tulonhankintamahdollisuuksia yrityksille hiilijalanjäljen pienentämisen lisäksi. Se voi myös tukea liikkuvuuden lisäämistä työmarkkinoilla, parantaa tuottavuutta ja joustavuutta työpaikoilla ja mahdollistaa työ- ja yksityiselämän yhteensovittamisen, kun työntekijät tekevät etätyötä kotoaan, kuten covid-19-pandemian aikana on käynyt. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Todellisuus voi kuitenkin olla hyvin toisenlainen, ja on syytä pohtia, onko digitalisaatio ja etenkin etätyö todella johtanut parempaan tasapainoon työ- ja yksityiselämän välillä. Vaikka monet työntekijät kannattavat etätyötä, se on usein toteutettu sattumanvaraisesti, ja tämä on heikentänyt erityisesti työssäkäyvien äitien ja puutteelliset digitaaliset taidot omaavien työntekijöiden työoloja. Onkin perusteltua kysyä, onko digitalisaatio hämärtänyt yksityiselämän ja työelämän rajoja. Digitalisaatio voi tehostaa työntekijöiden ja yritysten suorituskykyä, mutta vaikutukset perhe-elämään ja mahdollisesti terveyteen saattavatkin olla aivan toisenlaiset. Tekoälyvälineet, jotka otettiin nopeasti käyttöön pandemian aikana, ovat usein lisänneet työntekijöiden stressiä ja terveys- ja turvallisuusriskejä. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | On myös yhä yleisempää, että yksilöt eivät kykene ”pääsemään irti” digitaalisista työprosesseista. Kun etätyöstä tulee sääntö yrityksissä ja julkishallinnossa, on erittäin tärkeää, että siitä sovitaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen puitteissa. Oikeus olla tavoittamattomissa on myös vahvistettava EU:n laajuisella välineellä. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Lisäksi on otettava huomioon, että digitalisaatio ei koske ainoastaan yritysten omistajia vaan koko yhteiskuntaa. Viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana ja erityisesti viimeisten kymmenen vuoden aikana on siirrytty erittäin laajasti käyttämään digiteknologiaa kaikissa yhteiskunnallisissa tilanteissa ja ihmisen toiminnassa. Tämä on luonut niin kutsuttuja digiasiakkaita, kun yhä useammat ihmiset ovat riippuvaisia digitalisaatiosta käytännössä kaikissa päivittäisen elämän askareissa. Digitalisaatiosta on vähitellen tulossa perusta sille, miten kaikenlaiset ja -kokoiset organisaatiot ovat vuorovaikutuksessa asiakkaiden kanssa, mutta olisi virheellistä olettaa, että kaikki ihmiset iästä riippumatta pysyvät digitaalisen kehityksen tasalla. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Tähän liittyy digitalisaation ja digitaalisen siirtymän välinen ero. Digitaalisella siirtymällä tarkoitetaan yritysten ja yhteiskuntien toimintojen siirtymistä digimaailmaan. Tämän olemme kaikki kokeneet lukemattomia kertoja pandemian aikana, esimerkiksi etätyön lisääntymisen myötä. |
| --- | --- |

2.16

3.   Erityistä

| 3.1 | Parhaillaan käynnissä oleva yhteiskunnan ja talouden digitalisaatio tulee jatkossa vain kasvamaan ja syvenemään. Digitalisaatio lupaa uusia sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä, mutta toisaalta esiintyy myös huolta siitä, jakaako se yhteiskuntaa ja onko yhä useammilla todellakin hallussaan tarvittavat digitaaliset taidot. Mullistava teknologia näyttää teoriassa edistävän sosiaalista osallisuutta pikemmin kuin syventävän kuilua digitaalisesti taitavien ja huonompiosaisten välillä, mutta todellisuus saattaakin jälleen olla jotain muuta. Monet eivät yksinkertaisesti onnistu sopeutumaan digitaalisen siirtymän nopeaan tahtiin. Tämä koskee erityisesti ikäihmisiä, vammaisia henkilöitä ja maaseudun ja syrjäseutujen asukkaita. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Digitalisaatio, jossa kaikki ovat mukana, on välttämätöntä, jotta voidaan lisätä tehokkuutta ja tuottavuutta ja nopeuttaa sosioekonomista kehitystä pandemiasta toipuvassa maailmassa. Digitaalinen siirtymä on kuitenkin toteutettava oikein. Tällä tarkoitetaan, että digitaaliseen siirtymään tähtäävän politiikan on oltava niin julkisella kuin yksityiselläkin sektorilla osallistavaa ja siinä on vältettävä kaikin keinoin syrjäyttämästä sellaisia yhteiskuntaryhmiä kuin ikäihmiset, sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevat, vammaiset henkilöt tai maaseudun asukkaat. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Osallistavuuden toteuttamiseksi hallitusten on otettava käyttöön kokonaisvaltaisia strategioita ja tukitoimenpiteitä, joilla varmistetaan digitaalisten julkisten palvelujen ja tuotteiden yhteentoimivuus, laatu, ihmiskeskeisyys, läpinäkyvyys, turvallisuus, suojelu ja digitaalisten julkisten palvelujen ja tuotteiden saatavuus sekä optimaaliset valmiudet hyödyntää terveys-, koulutus-, talous- ja kulttuurialan mahdollisuuksia. Tässä yhteydessä julkishallinto voi käyttää digitaalisia välineitä apuna kansalaisten osallistamisessa digitaalisten julkisten palvelujen luomiseen. Näin varmistetaan, että palvelut ovat niitä käyttävien kansalaisten tarpeiden ja toiveiden mukaisia. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Osallistavuus edellyttää ennen kaikkea valtavia investointeja hallituksilta, ja voidaan odottaa, että osallistavuus on erittäin näkyvällä sijalla jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisissa digitalisaatiosuunnitelmissa ja että tähän hyödynnetään Next Generation EU -välineeseen kuuluvaa oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa sekä Digitaalinen Eurooppa -ohjelmaa ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (erityisesti EAKR:aa ja ESR+:aa). Oikeudenmukaisen siirtymän rahaston kohdalla on kuitenkin esitetty varaumia sen suhteen, riittääkö se vastaamaan digitalisaation ja ilmastonmuutoksen tuomiin haasteisiin (2). Valtio-, alue- ja paikallistason hallinnon on myös tehtävä digiloikka ja nopeutettava uuden digitaalisen infrastruktuurin (myös 5G:n) käyttöönottoa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Digitaalisen siirtymän aalto on ennennäkemättömän nopea, laaja ja mittava. Ei ole realistista olettaa, että kaikki yhtiöt, pk-yritykset ja yhteisötalouden yritykset sopeutuvat nopeasti ja onnistuneesti tähän ainutlaatuiseen muutosten aaltoon. Siirtymä voi aiheuttaa yhtä paljon uhreja kuin menestystarinoitakin, ellei yrityksille anneta aikaa sopeutua ja ellei niitä tueta tarkoituksenmukaisin toimenpitein. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Toimenpiteisiin olisi kuuluttava digitaalista siirtymää tukevan infrastruktuurin sekä oikeasuhtaisen ja tarkoituksenmukaisen lainsäädäntökehyksen tarjoaminen yrityksille tätä varten. Lisäksi on tärkeää, että jäsenvaltiot tekevät digitaalisten ratkaisujen kehittämiseksi ja validoimiseksi tiivistä yhteistyötä, joka johtaa verkoston syntymiseen parhaiden käytänteiden jakamista varten. Muita toimenpiteitä voisivat olla verohyvitykset, joilla tuettaisiin investointien osoittamista yritysten toiminnan ja työskentelyprosessien digitalisointiin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Luotettava digitalisaatio edellyttää markkinoita, joihin kuluttajat voivat luottaa, joilla heitä ei manipuloida ja joilla he voivat tehdä valintansa aidosti avoimessa ja kilpailuun perustuvassa ympäristössä. Näin ei usein ole, jos ajatellaan tiettyjen markkinoiden keskittymistä (sosiaalinen media, viestisovellukset, hakukoneet, käyttöjärjestelmät jne.) ja sitä, miten usein kuluttajien oikeuksia loukataan. ETSK korosti lausunnossaan uudesta kuluttaja-asioiden toimintaohjelmasta (INT/922 (3)), että myös kuluttajansuojasäännöt on mukautettava digitalisoituun maailmaan. Nykyistä suojaa on vahvistettava ottaen huomioon uudet haasteet, joita uusi digiteknologia eli muun muassa tekoäly, esineiden internet ja robotiikka tuovat tullessaan. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Digitaaliselta siirtymältä toivottuihin tuloksiin pääseminen edellyttää myös kaikenkokoisten yritysten, myös yhteisötalouden yritysten, valmistautumista digitaalista siirtymää varten. Tähän sisältyy tuki tarkoitukseen soveltuvista rahoitusvaroista sekä koulutusohjelmat pienyritysten omistajille ja henkilökunnalle, jotta nämä voivat tutustua uusimpaan teknologiaan ja sen tarjoamiin mahdollisuuksiin. Tämän perinpohjaisen mullistuksen kaikista puolista on myös tiedotettava työpaikoilla kaikilla tasoilla. Lisäksi on tarpeen lisätä tietoisuutta tarpeesta ottaa käyttöön uusia työskentely-, käyttäytymis- ja viestintätapoja organisaatiokulttuurissa tapahtuvan ennennäkemättömän muutoksen seurauksena. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Digitaalinen siirtymä on lisännyt merkittävästi digitaalisten taitojen kysyntää käytännössä kaikilla aloilla valmistusteollisuudesta rahoituspalveluihin, ja kysynnän odotetaan lähitulevaisuudessa vain kasvavan. Siksi on tärkeää, että hallitukset ja yritykset investoivat edelleen kaikille tarjottavaan yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, jotta digitaalinen siirtymä tapahtuisi sujuvasti ja jotta käytössä olisi oikeanlaista osaamista sen mahdollistamiseksi, että ihmiset ja yritykset voivat hyötyä siirtymästä. Tässä yhteydessä olisi myös annettava koulutusta digitaalisille alustoille osallistumisesta. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Digitaalisen siirtymän nopeutuessa on myös tarpeen lisätä huomattavasti STEM-koulutusalojen opiskelijamääriä tulevina vuosina. STEM-taitojen kehittäminen on tarpeen, jotta voidaan tukea siirtymää, kuroa umpeen sukupuolten välinen kuilu ja luoda uusi innovoijien sukupolvi. STEM-koulutus auttaa vauhdittamaan taloutta ja luomaan työpaikkoja. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Digitaalinen siirtymä on johtanut työtahdin kiihtymiseen ja työsuhteiden epävarmuuteen, mikä asettaa vakavia haasteita työntekijöiden suojelun, edustuksen ja oikeudenmukaisen kohtelun näkökulmasta. Vuonna 2019 hyväksytyssä ILO:n satavuotisjulistuksessa työn tulevaisuudesta ehdotettiin ihmiskeskeistä lähestymistapaa uuteen teknologiaan työelämässä. Haasteena on kuitenkin se, miten tämä muunnetaan käytännön politiikaksi, lainsäädännöksi ja toimenpiteiksi, joilla suojellaan työntekijöitä ja mahdollistetaan asianmukainen edustus. Tästä syystä on tarpeen arvioida uudelleen EU:n laajuisesti toimintapolitiikkoja (ja hyvin mahdollisesti lainsäädännön oikeasuhtaisuutta ja tarkoituksenmukaisuutta) ja toimenpiteitä, jotta ne olisivat johdonmukaisia ja jotta asiaankuuluvat sidosryhmät voitaisiin ottaa mukaan laatimaan politiikkaa, joka perustuu keskeisen tärkeään sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tavoitteeseen. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kaikille kuuluvasta digitalisaatiosta keskusteltaessa ei saa myöskään unohtaa sen yhteyttä EU:n talouden viherryttämiseen ja EU:n ilmastoneutraaliustavoitteisiin tai näitä tavoitteita tukevien aloitteiden painottamista elpymis- ja palautumissuunnitelmissa. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | ”Digitaalisen ja vihreän” ei pitäisi ainoastaan kulkea käsi kädessä, vaan ne ovat lisäksi olennaisen tärkeitä innovoinnin edistämiseksi kaikkialla EU:ssa. Esimerkkeihin kuuluu lohkoketjuteknologia, jota käytetään toimitusketjun optimoimiseen ja tehokkuuden parantamiseen ja joka auttaisi näin vähentämään resurssien kulutusta ja samalla seuraamaan ainesosien, tuotteiden ja materiaalien kulkua ja edistämään siten kiertotaloutta. Lisäksi digiteknologia voi auttaa neutralisoimaan tai hyvittämään päästöjä, joiden vähentäminen on teknisesti haastavaa tai kallista. Digitalisaatio ja vihreä siirtymä ovat elintärkeitä, mutta kuten tässä lausunnossa on painotettu, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tulisi aina olla ohjaavana periaatteena niiden toteuttamisessa. Toisin sanoen digitaalisen siirtymän hyödyt, joita saadaan esimerkiksi käytettäessä uusinta teknologiaa älykkäiden, saumattomien ja vähän häiriötä aiheuttavien palvelujen tarjoamiseksi energian, turvallisuuden, liikkuvuuden, hyvinvoinnin ja yhteisöllisen toiminnan alalla ja ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi, kuuluvat kaikille. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Tämä ei ole helppoa, mutta juuri siksi EU:n talouden viherryttämiseen kytköksissä oleviin digitalisaatiosuunnitelmiin on sisällytettävä useiden sidosryhmien kuulemisprosessi ja analyysi, joka perustuu työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja työehtosopimusneuvotteluihin ja jossa keskitytään eurooppalaisten elämään todella vaikuttaviin keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteisiin. |
| --- | --- |

3.14

Bryssel 7. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta annetut neuvoston päätelmät (9. kesäkuuta 2020), joissa neuvosto ”kehottaa komissiota ehdottamaan digitaalista hallintoa koskevaa vahvistettua EU:n politiikkaa ottamalla samalla huomioon kaikkien kansalaisten ja yksityisten toimijoiden digitaalisen osallisuuden, jotta kaikkien EU:n jäsenvaltioiden julkishallintojen digitalisaation koordinointi ja tuki voidaan varmistaa, myös julkisen sektorin turvattujen ja rajattomien datavirtojen ja palvelujen yhteentoimivuuden ja yhteisten standardien osalta.”

1

(2)  https://www.epsu.org/article/proposed-transition-fund-really-just

2

(3)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 45.

3

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/16

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Aikuiskoulutus”

(puheenjohtajavaltio Slovenian pyytämä valmisteleva lausunto)

(2021/C 374/04)

| Esittelijä: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Esittelijä:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Neuvoston puheenjohtajavaltion Slovenian lausuntopyyntö | 19.3.2021 päivätty kirje |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Työvaliokunnan päätös | 23.3.2021 |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 21.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 233/3/5 |

Neuvoston puheenjohtajavaltion Slovenian lausuntopyyntö

19.3.2021 päivätty kirje

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Työvaliokunnan päätös

23.3.2021

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

21.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

233/3/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK arvostaa sitä, että aikuiskoulutukseen, yleensä koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen on kiinnitetty entistä enemmän huomiota Euroopan komission viimeaikaisissa aloitteissa, pääasiassa Euroopan osaamisohjelmassa. ETSK kehottaa suunnittelemaan ja toteuttamaan välittömästi hyvin kohdennettuja politiikkatoimia sekä jäsenvaltioita tukevia kannustimia, kuten ETSK on jo todennut lausunnossaan ”Tukea antavat koulutusjärjestelmät ratkaisuna osaamisen kohtaanto-ongelmaan – millaista siirtymää tarvitaan?” (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK toteaa, että uusien teknologioiden nopeaan kehittämiseen ja levittämiseen on yhdistettävä tehokas täydennys- ja uudelleenkoulutus. ETSK painottaa, että covid-19-kriisin vaikutukset Euroopan yhteiskuntaan ja talouteen ovat edelleen korostaneet, miten suuri merkitys tehokkailla koulutuspolitiikoilla ja laadukkailla työpaikoilla on, kun tuetaan kestävää ja oikeudenmukaista sosiaalista ja taloudellista elpymistä ja selviytymiskykyä, mikä on ratkaisevan tärkeää, jotta Eurooppa kykenee selviytymään pandemian seurauksista. Aikuiskoulutukseen ja osaamisen kehittämiseen suunnattavilla investoinneilla voi olla ratkaiseva rooli talouden elpymisen ja sosiaalisen Euroopan kannalta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot tehostavat aikuiskoulutuspolitiikkoja omaksumalla kokonaisvaltaisen näkemyksen ja parantamalla koulutuksen saatavuutta, laatua ja osallistavuutta kunnioittaen samalla kansallista toimivaltaa ja toissijaisuusperiaatetta. ETSK kehottaa parantamaan aikuiskoulutuspolitiikkoja laajassa merkityksessä ottaen huomioon paikallisiin tarpeisiin räätälöidyt tehokkaat strategiat, jotta voidaan vastata uusiin osaamistarpeisiin. ETSK korostaa, että on tärkeää parantaa aikuiskoulutuksen pedagogiikkaa ja teoriaa laadukkaan peruskoulutuksen, jatkuvan ammatillisen kehittämisen, parannettujen ja oikeudenmukaisten työolojen ja -ehtojen sekä aikuiskouluttajien kannalta kannustavan työympäristön avulla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK korostaa, että aikuiskoulutus on ratkaisevan tärkeää, jotta aikuisia voidaan auttaa parantamaan ja hankkimaan kansalaistaitoja ja omaksumaan aktiivinen rooli yhteiskunnassa. Elinikäisestä oppimisesta olisi tultava kaikkien elämäntapa, jotta voidaan päästä eroon yhteiskunnallisista eroista ja eriarvoisuudesta, ja siitä olisi tultava todellisuutta myös työpaikoilla. Tässä yhteydessä erityisen tärkeää on ”taitojen” käyttäminen laajassa merkityksessä, kun ajatellaan työpaikkaa sekä sosiaalista ja henkilökohtaista elämää kokonaisvaltaisesti taitojen kehittämisprosessissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa aikuiskoulutuksen merkitystä ja pahoittelee, että EU:n toimielimet ja useat jäsenvaltiot eivät pidä sitä poliittisena painopisteenä, vaikka aikuiskoulutus on olennaisen tärkeää, jotta voidaan hyödyntää työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden koko potentiaali ja antaa aikuisille mahdollisuus osallistua aktiivisesti työmarkkinoille ja demokraattiseen elämään. ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot vahvistavat aikuiskoulutukseen liittyvää politiikkaa, hallintotapaa ja rahoitusta Unescon neljän koulutusalan pilarin (2) periaatteiden mukaisesti (oppia tietämään, toimimaan, olemaan ja elämään yhdessä). Kestävän kehityksen tavoitteen 4 täytäntöönpanemiseksi kansalaisyhteiskunnalle on annettava tehokasta tukea, jotta voidaan luoda kumppanuus aikuiskoulutuksen tarjoamiseksi epävirallisen ja arkioppimisen avulla ja varmistaa ihmisten tavoittaminen tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK ehdottaa, että Euroopan komissio ja jäsenvaltiot asettavat saavutettavissa olevia pitkän aikavälin tavoitteita ja perustavat kullekin jäsenvaltiolle jatkuvan seurantajärjestelmän, jossa tarkkaillaan aikuiskoulutukseen osallistumista sekä laadukkaan ja helposti saatavilla olevan elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia, myös työntekijöiden koulutusta. Tässä yhteydessä on otettava huomioon alueelliset erot. Järjestelmällä olisi pyrittävä varmistamaan, että kaikilla on sellaiset tiedot, taidot, valmiudet ja asenteet, joita tarvitaan, jotta Euroopasta voidaan luoda oikeudenmukainen, yhtenäinen, kestäväpohjainen, digitaalinen ja hyvinvoiva yhteiskunta. On myös tärkeää parantaa osaamistarpeita ja osaamisennusteita koskevaa tutkimusta ja osaamista koskevan tiedon hankintaa alakohtaisella ja kansallisella tasolla, jotta voidaan ajantasaistaa siirtymävaiheessa olevien aikuisten koulutusta, parantaa tietoja jäsenvaltioiden investoinneista aikuiskoulutukseen ja varmistaa, että työntekijöiden oppimista ja heidän suorittamiaan kursseja seurataan ja niistä kerätään tietoa säännöllisesti. Työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta olisi otettava aktiivisesti mukaan osaamista koskevan kansallisen tiedon parantamiseen, kuten osaamistarpeiden analysointiin, ennustamiseen ja ennakointiin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Jäsenvaltioiden on vauhditettava neuvoston 19. joulukuuta 2016 aiheesta ”Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille” antaman suosituksen (3) täytäntöönpanoa sen varmistamiseksi, että kaikki aikuiset, joilla on vähäinen ammattitaito tai alhainen koulutustaso, voivat kehittää perustaitojaan ja että heitä ohjataan ja motivoidaan osallistumaan koulutukseen elinolojensa ja työllistyvyytensä parantamiseksi. Jotta voidaan varmistaa, että 80 prosentilla aikuisista on digitaaliset perustaidot, ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan aikuisia digitaalisten perustaitojen vähimmäistason hankkimisessa ilmaiseksi. Näin edistettäisiin työssä ja päivittäisessä elämässä tarvittavien taitojen kartuttamista. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK toteaa, että kaikki aikuiset ammattipätevyydestä ja sosioekonomisesta taustasta riippumatta tarvitsevat tukea voidakseen saada laadukasta ja osallistavaa koulutusta ja hyötyä elinikäisestä oppimisesta sekä saadakseen taitonsa ja osaamisensa validoitua. Julkisilla työvoimapalveluilla olisi lisättävä ja parannettava mahdollisuuksia oikeudenmukaiseen ja maksuttomaan ohjaukseen ja neuvontaan sekä varmistettava, että kaikki aikuiset saavat tietoa elinikäiseen oppimiseen liittyvistä mahdollisuuksista ja että työntekijät saavat tietoa siitä, miten työpaikat muuttuvat ja mitä taitoja uusissa työpaikoissa ja tehtävissä tarvitaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita käynnistämään työmarkkinaosapuolten kanssa tiedotus- ja valistuskampanjoita aikuisille ja työntekijöille, joihin vihreä siirtymä ja digitalisaatio vaikuttavat, jotta näitä voidaan auttaa hankkimaan tarvittavat taidot. ETSK:n olisi järjestettävä Euroopan ammattitaitoviikon esimerkin mukaisesti vuosittaisia tapahtumia, joissa aikuisille tiedotetaan aikuiskoulutuksesta ja jatko-opiskelusta ja motivoidaan heitä niihin sekä tuetaan kansallisia toimintapolitiikkoja. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK korostaa, että toissijaisuusperiaate on tärkeää ottaa huomioon aikuiskoulutuspolitiikassa, jotta kunnioitetaan kansallisten ja alakohtaisten työmarkkinaosapuolten roolia osaamisvaatimusten määrittämisessä ja kansallisten järjestelmien hallinnoinnissa aikuiskoulutuksen ja työntekijöiden koulutuksen rahoittamiseksi ja niiden saatavuuden varmistamiseksi. ETSK:n mukaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanolla olisi varmistettava, että kaikilla yrityksillä on oikeus ja valmiudet laatia osaamisstrategioita innovointitarpeita varten sekä tukea työntekijöiden oikeudenmukaista siirtymää ja nuorten ja aikuisten laadukasta oppisopimuskoulutusta vihreän siirtymän ja digitalisaation yhteydessä. Neuvoston antamissa työllisyyden suuntaviivoissa (2020) (4) erotetaan selvästi toisistaan koulutukseen liittyvien oikeuksien varmistaminen ja yksilöllisten oppimistilien tarjoaminen yhtenä mahdollisena välineenä, ja siten maat voivat itse päättää, miten nämä oikeudet varmistetaan. Yksilölliset oppimistilit ovat välineitä, joiden avulla voidaan varmistaa oikeus koulutukseen. Kaikilla aikuisilla ja työntekijöillä olisi oltava – työehtosopimusten ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti – oikeus laadukkaaseen työntekijöiden koulutukseen, palkalliseen opintovapaaseen, tutkintoihin, arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen validointiin sekä laadukkaaseen ja joustavaan ohjaukseen ja neuvontaan. EU:n jäsenvaltioiden on työmarkkinaosapuolten avustuksella perustettava rahoitusmekanismeja ja -välineitä, joilla helpotetaan aikuisten – erityisesti työntekijöiden – mahdollisuuksia oppia ja saada koulutusta. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK muistuttaa jäsenvaltioita tarpeesta varmistaa, että kaikilla aikuisilla ja erityisesti sosioekonomiselta taustaltaan muita heikommassa asemassa olevilla on yhtäläiset mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen, joka palvelee heidän henkilökohtaisia etujaan tai urakehitystavoitteitaan. Kohdennettua tukea on annettava koulutuksen ja työelämän ulkopuolella oleville, muuttajille ja pakolaisille sekä muita heikommassa tai haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille, samoin kuin ikääntyville henkilöille aktiivisena ja terveenä ikääntymisen varmistamiseksi. ETSK kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että EU:n uudessa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa strategiassa tuetaan kaikenikäisten oppijoiden koulutusta ja keskitytään siihen, että kaikki vammaiset henkilöt ja oppimisvaikeuksista kärsivät henkilöt voivat saada aikuiskoulutusta ilmaiseksi fyysisesti esteettömissä ympäristöissä. Lisäksi on varmistettava, että opettajat saavat koulutusta siitä, miten heidän olisi mukautettava opetusta ja miten myös verkko-opetus voidaan tehdä esteettömäksi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK korostaa, että demokraattinen hallintotapa on avainasemassa koulutusjärjestelmien, tehokkaan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tarkoituksenmukaisen kuulemisen kannalta, jotta voidaan tukea kaikkien aikuisten ja erityisesti työntekijöiden ja työttömien taitojen kehittämistä ja saavuttaa aikuiskoulutukseen osallistumista koskevat EU:n tavoitteet, jotka on määritelty Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa, ammatillista koulutusta koskevassa neuvoston suosituksessa ja Osnabrückin julistuksessa, sekä antaa panos valmisteilla olevaan, aikuiskoulutusohjelmaa koskevaan neuvoston päätöslauselmaan. ETSK toteaa, että ammattijärjestöjen ja työnantajien välinen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja vuorovaikutus ovat ratkaisevassa asemassa, kun pyritään lisäämään kaikkien mahdollisuuksia aikuiskoulutukseen, edistämään joustavuutta ja ohjausta, mukauttamaan koulutusta työmarkkinoiden tarpeisiin ja varmistamaan koulutuksen laatu ja rahoitus. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK korostaa, että kaikilla aikuisilla ja erityisesti työntekijöillä on oltava paremmat mahdollisuudet saada ajantasaista tietoa tunnustamis- ja validointimenettelyistä. Tämä voidaan toteuttaa panemalla tehokkaasti täytäntöön epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annettu neuvoston suositus (5) ja varmistamalla, että validointijärjestelmät saavat riittävästi julkista rahoitusta kaikissa EU-maissa. Varmistamalla, että koulutus tunnustetaan, työnantajat ja ammattiliitot voivat tukea työntekijöiden koulutustason nostamista sekä edistää heidän urakehitystään ja oikeudenmukaista siirtymää työmarkkinoilla. Työmarkkinaosapuolten osallistuminen aikuiskoulutuksen, työntekijöiden koulutuksen ja palkallista opintovapaata koskevien järjestelmien hallinnointiin on olennaisen tärkeää, samoin kuin työmarkkinaosapuolten yhteisten toimien edistäminen. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK korostaa, että täydennys- ja uudelleenkoulutus on äärimmäisen tärkeää vihreän siirtymän ja digitalisaation tukemiseksi eri toimialoilla ja se on nähtävä sosiaalisena ja taloudellisena vastuuna, jotta voidaan varmistaa osallistava koulutus laadukkaita työpaikkoja varten sekä oikeudenmukainen siirtymä kaikille. Työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutuksen tukemiseksi tarvitaan tulevaisuuteen suuntautuneita teollisuusstrategioita sekä tehokkaita osaamispolitiikkoja. Ne voivat auttaa varmistamaan oikeudenmukaisen, myös sosiaalisesti oikeudenmukaisen, siirtymän ilmastoneutraaliin talouteen tasapainottamalla työmarkkinoita, mikä edistää osallistavaa digitalisaatiota ja laadukkaiden työpaikkojen tarjontaa. Yritykset tarvitsevat tehokasta tukea pystyäkseen vahvistamaan ja rahoittamaan työvoiman täydennys- ja uudelleenkoulutusstrategioitaan innovoinnin edistämiseksi. Samalla olisi otettava huomioon yleiset taloudelliset ja sosiaaliset edut. Työehtosopimuksissa olisi määriteltävä mahdollisuudet erityyppisiin palkallisiin koulutusvapaisiin työntekijöiden henkilökohtaisia ja ammatillisia tarpeita varten. ETSK muistuttaa EU:n jäsenvaltioita siitä, että niiden on mahdollisimman pian sovitettava yhteen työntekijöiden palkalliset opintovapaat taloudellisesti tuettua opintovapaata koskevan ILOn yleissopimuksen nro 140 kanssa kansallisten toimien ja työehtosopimusten avulla sekä varmistettava työmarkkinaosapuolten tuella, että niiden käyttö on tehokasta. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kannattaa aikuiskoulutuksen kestäväpohjaista kansallista rahoitusta, jota täydennetään hyödyntämällä tehokkaasti EU:n rahastoja elpymis- ja palautumistukiväline mukaan lukien, jotta voidaan tukea talouskasvua ja yhteiskunnan selviytymiskykyä talouden digitalisaation ja vihreän siirtymän yhteydessä varmistamalla mahdollisuus laadukkaaseen ja osallistavaan aikuiskoulutukseen kaikille, myös työttömille ja muille työmarkkinoiden ulkopuolella oleville, ja kiinnittämällä erityistä huomiota siihen, että koulutusta on tarjolla kaikille työntekijöille. Tämä edellyttää, että Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tasolla sitoudutaan selkeästi osoittamaan riittävä osuus käytettävissä olevista varoista järjestelmällisten ja koordinoitujen aikuiskoulutusjärjestelmien kehittämiseen keskeisenä osana kansallisia suunnitelmia. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK korostaa, että on tärkeää varmistaa aikuiskoulutuksen laatu, merkityksellisyys, tehokkuus ja osallistavuus. ETSK ehdottaa, että jäsenvaltioita kannustetaan varmistamaan, että kaikissa opetussuunnitelmissa ja työntekijöiden koulutusta koskevissa ohjelmissa määritellään selkeästi osaamistavoitteet ja avaintaidot, ja että Euroopan komissio jatkaa työtään elinikäisen oppimisen avaintaidoista 22 päivänä toukokuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen (6) täytäntöön panemiseksi ja työmarkkinaosapuolten yhteisten toimien tukemiseksi. On tärkeää parantaa aikuiskoulutuksen laadunvarmistusjärjestelmiä ja kehittää edelleen Euroopan komission ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaista viitekehystä eli EQAVET-verkostoa, jotta sitä sovellettaisiin aikuiskoulutukseen, jatkuvaan ammatilliseen koulutukseen, oppisopimuksiin ja työntekijöiden koulutukseen. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon talouden, työnantajien ja työntekijöiden tarpeiden sisällyttäminen aikuiskoulutuksen ohjelmiin ja opetussuunnitelmiin. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan yritykset ja ammattijärjestöt mahdollisimman laajasti mukaan laatimaan strategioita eri toimialojen digitalisaatiota ja vihreää siirtymää varten tarvittavan osaamisen kehittämiseksi. ETSK ehdottaa, että kansallisten koordinaattorien nimeämisen avulla ympäristöpolitiikat kytketään koulutuspolitiikkaan ja laaditaan kansallisia vihreän osaamisen strategioita, jotta voitaisiin lisätä kaikkien aikuisten tietoisuutta ilmastonmuutoksesta, ympäristövastuusta ja kestävästä kehityksestä osana elinikäistä oppimista. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan aikuiskoulutuspolitiikkoja, jotta laadukkaasta ja osallistavasta aikuiskoulutuksesta elämäntaitoja varten tulisi kaikkien aikuisten oikeus ja jotta voitaisiin saavuttaa aikuisten koulutukseen osallistumista koskeva 60 prosentin vuositavoite ja korottaa tätä tavoitetta. Tähän on tarkoitus päästä puuttumalla osaamisen kohtaamattomuuteen sekä vahvistamalla aikuiskoulutuksen, myös työntekijöiden koulutuksen, hallintoa ja rahoitusta. ETSK kehottaa Euroopan komissiota hyödyntämään jälleen avoimia koordinointimenetelmiä aikuiskoulutusta EU:n jäsenvaltioissa käsittelevien ministeriöiden, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan muodostamassa työryhmässä ja varmistamaan, että aiempien aikuiskoulutusta käsitelleiden työryhmien tuloksekas työ voi jatkua. ETSK kehottaa myös perustamaan aikuiskoulutuksen eurooppalaisesta foorumista (EPALE) (7) erillisen foorumin kansallisille aikuiskoulutuksesta vastaaville koordinaattoreille, työmarkkinaosapuolille ja sidosryhmille. Samalla se kehottaa näitä toimijoita kokoontumaan säännöllisesti verkostona. |
| --- | --- |

1.18

2.   Taustaa

| 2.1 | Covid-19-kriisi, väestörakenteen muutokset, työmarkkinoiden digitalisaatio ja vähähiiliseen talouteen siirtyminen aiheuttavat valtavia muutoksia työpaikoilla ja työtehtävissä. Jo ennen pandemiaa ennakoitiin, että kahdessa viidestä työpaikasta osa työtehtävistä muuttuisi ja että 14 prosenttia työpaikoista muuttuisi digitalisaation vuoksi (Cedefop). Maailmassa voisi syntyä vuoteen 2030 mennessä jopa 20 miljoonaa työpaikkaa toimialojen vihreän siirtymän myötä (OECD). Noin 128 miljoonaa aikuista (8) eli 46,1 prosenttia Euroopan aikuisväestöstä tarvitsee täydennys- ja uudelleenkoulutusta. Digitalisaation, robotisaation, uusien talousmallien, kuten Teollisuus 4.0:n sekä kierto- ja jakamistalouden, vaikutukset uusiin osaamisvaatimuksiin edellyttävät yhteisiä toimia aikuiskoulutuksen edistämiseksi Euroopassa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU-maiden johtajat kokoontuivat Porton sosiaalialan huippukokoukseen 7. toukokuuta 2021 vahvistamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria. Sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyvässä toimintasuunnitelmassa ehdotettujen toimenpiteiden tarkoituksena on luoda ”lisää ja parempia työpaikkoja”, edistää ”osaamista ja tasa-arvoa” ja parantaa ”sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta”. Johtajat asettivat vuodelle 2030 tavoitteita, joiden mukaan vähintään 60 prosentin aikuisista olisi osallistuttava aikuiskoulutukseen vuosittain ja 80 prosentilla aikuisista olisi oltava vähintään digitaaliset perustaidot. Nämä tavoitteet liittyvät sosiaalisen pilarin ensimmäiseen periaatteeseen, jonka mukaan ”jokaisella on oikeus laadukkaaseen ja inklusiiviseen opetukseen, koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen sellaisten taitojen ylläpitämiseksi ja hankkimiseksi, jotka mahdollistavat täysipainoisen osallistumisen yhteiskunnan toimintaan ja auttavat työmarkkinoille siirtymisessä”, sekä neljännessä periaatteessa mainittuihin oikeuksiin, kuten koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen tukemiseen ja erityisesti nuorten mahdollisuuksiin osallistua täydennyskoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen ja harjoitteluun. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan komission äskettäisten elinikäistä oppimista sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusta koskevien politiikka-aloitteiden (9) täytäntöönpanon on edistettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyvien aikuiskoulutustavoitteiden saavuttamista työmarkkinaosapuolten kanssa käytävän tehokkaan vuoropuhelun ja kansalaisyhteiskunnan kuulemisen avulla. Komission suosituksessa (EU) 2021/402 (10) tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) todetaan, että aikuiskoulutusjärjestelmiä on täydennettävä perustamalla tehokkaita elinikäisen oppimisen ohjausjärjestelmiä ja käynnistämällä neuvonta- ja tiedotustoimia, joissa otetaan huomioon muita heikommassa asemassa olevat ryhmät, sekä ottamalla käyttöön tehokkaita järjestelmiä epävirallisen ja arkioppimisen validoimiseksi. |
| --- | --- |

2.3

3.   Yleistä

| 3.1 | Euroopan ja kansallisen tason demokraattisen hallinnon vahvistaminen sekä työmarkkinaosapuolten potentiaalin hyödyntäminen osaamistarpeiden kartoittamisessa ja työelämään osallistumisen edistämisessä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan suunnitella ja toteuttaa entistä helpommin saatavilla olevia ja laadukkaampia aikuiskoulutusjärjestelmiä kaikkien aikuisten elämän- ja sosiaalisten taitojen parantamiseksi. Samalla on otettava huomioon kestävää kehitystä koskevan tietoisuuden lisääminen, ympäristövastuu, demokraattinen kansalaisuus, suvaitsevaisuus ja eurooppalaiset arvot. On tärkeää vahvistaa aikuiskoulutuspolitiikkoja laajassa merkityksessä ja ottaa huomioon tehokkaat strategiat uusien osaamisvaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Työmarkkinaosapuolten kanssa käytävä tehokas vuoropuhelu ja kansalaisyhteiskunnan kuuleminen ovat avainasemassa, jotta voidaan varmistaa aikuiskoulutuspolitiikkojen suunnittelun ja täytäntöönpanon onnistuminen. Työmarkkinaosapuolilla on keskeinen rooli osaamistarpeiden määrittelemisessä ja pätevyysprofiilien ajantasaistamisessa, koska yritykset ja työntekijät saavat päivittäin kokemusta työpaikkojen ja tehtävien kehittymisestä. Yritysten ja työntekijöiden on osallistuttava täysipainoisesti strategioiden laatimiseen toimialojen digitalisaatiota ja vihreää siirtymää varten tarvittavien taitojen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Jotta aikuiskoulutusjärjestelmät saataisiin paremmin kaikkien ulottuville, tarvitaan vahvoja kansallisia strategioita ja poliittista yhteistyötä EU-maiden ja erityisesti ministeriöiden, koulutusalan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan asiaankuuluvien sidosryhmien kesken. On tärkeää yhdistää EU-tason sekä kansalliset, alueelliset ja paikalliset politiikat, jotta voidaan mahdollistaa tehokas pääsy aikuiskoulutukseen ja työntekijöiden koulutukseen sekä yhdistää eri politiikanalat niin, että sosiaali-, ympäristö-, digitalisaatio- ja rahoituspolitiikoilla voidaan parantaa aikuiskoulutusta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyvässä toimintasuunnitelmassa asetettu aikuiskoulutukseen osallistumista koskeva kunnianhimoinen tavoite voidaan saavuttaa, jos neuvoston suosituksella tuetulla EU:n aloitteella kannustetaan hallituksia turvaamaan oikeus koulutukseen pääsyyn ja myöntämään riittävästi rahoitusta aikuiskoulutukseen ja työntekijöiden koulutukseen erilaisten rahoitusvälineiden avulla. ETSK viittaa lausuntoonsa ”Elinikäisen oppimisen ja valmiuksien kehittämisen kestäväpohjainen rahoitus ammattitaitoisen työvoiman puutteen torjumiseksi” (11) ja korostaa, että kestäväpohjaiset julkiset investoinnit aikuiskoulutukseen ja tehokkaat yksityiset investoinnit työntekijöiden koulutukseen ovat edellytyksenä kaikenikäisten oppijoiden sosiaalista ja taloudellista osallisuutta ja yritysten tukemista koskevien poliittisten toimenpiteiden onnistumiselle. Tästä syystä elpymissuunnitelmaa, Next Generation EU -elpymisvälinettä ja muita EU:n rahastoja (esim. ESR+ ja oikeudenmukaisen siirtymän rahasto) on käytettävä tehokkaasti ja johdonmukaisesti koulutuspolitiikan tukemiseen eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK toteaa (12), että on tärkeää parantaa kaikkien eurooppalaisten tietoja, osaamista ja asenteita ympäristöasioissa ja vastata osaamistarpeisiin. EU:n jäsenvaltioiden on kytkettävä ympäristöpolitiikka koulutuspolitiikkaan ja laadittava kansallisia vihreitä taitoja ja osaamista koskevia strategioita, joilla lisätään kaikkien aikuisten tietoisuutta ilmastonmuutoksesta, ympäristövastuusta ja kestävästä kehityksestä osana elinikäistä oppimista ja varmistetaan, että työntekijöillä on myös sellaisia vihreitä taitoja ja osaamista, jota tarvitaan toimialojen oikeudenmukaisessa siirtymässä. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Koulutustukea on tarjottava niille, jotka sitä eniten tarvitsevat, kuten matalan osaamistason työntekijöille ja epätyypillisissä työsuhteissa oleville. Työntekijöiden koulutuksella ja yritysten rahoittamalla mutta niiden ulkopuolella tapahtuvalla koulutuksella on tuettava taitojen kehittämistä yritysten ja työntekijöiden tarpeisiin vastaamiseksi. Jotta voidaan varmistaa, että kaikilla työntekijöillä on osaamistasostaan ja sopimustilanteesta riippumatta mahdollisuus täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, on tehtävä alakohtaisia, kansallisia ja yrityskohtaisia sopimuksia koulutustarpeiden ja koulutusta koskevien sääntöjen määrittämiseksi. Työehtosopimuksilla on varmistettava, että työntekijöillä on erilaisten kannustimien avulla mahdollisuus aikuiskoulutukseen ja palkalliseen opintovapaaseen. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK viittaa neuvoston päätöslauselmaan uudistetusta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta (13) ja korostaa, että jäsenvaltioiden on tehtävä enemmän opetuksen laadun parantamiseksi aikuiskoulutuksen alalla tehostamalla peruskoulutusta ja jatkuvaa ammatillista kehittämistä opettajien myötävaikutuksella helpottamalla opettajien, kouluttajien ja muun aikuiskoulutushenkilöstön liikkuvuutta ja varmistamalla aikuiskoulutushenkilöstölle hyvät työolot ja -ehdot ja kannustava työympäristö. Työmarkkinaosapuolten on käytävä tehokasta vuoropuhelua ammattijärjestöjen kanssa, jotta voidaan sopia toimenpiteistä ammatin houkuttavuuden lisäämiseksi sekä rekrytoinnin ja työssä pysymisen parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Digitaalista aineistoa ja digitaalisia kursseja koskevan eurooppalaisen tiedonvaihtofoorumin perustaminen digitaalisen koulutuksen suunnitelman 2021–2027 puitteissa ja mikrotutkintoja koskevat eurooppalaiset standardit voivat olla hyödyllisiä, kun pyritään parantamaan mahdollisuuksia päästä aikuiskoulutuksen piiriin kuuluville kursseille ja luottamusta niihin. Oppijat tarvitsevat kattavat tiedot siitä, johtavatko kurssit kokonaisiin vai osittaisiin tutkintoihin vai mikrotutkintoihin, kuka validoi ja varmistaa kurssien laadun, tunnustetaanko kurssit ja millä tavoin ja miten ne voidaan muuttaa kokonaisiksi tutkinnoiksi. |
| --- | --- |

3.8

Bryssel 8. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 228, 5.7.2019, s. 16.

1

(2)  https://en.unesco.org/themes/education/research-foresight/revisiting-learning

2

(3)  EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

3

(4)  Työllisyyden suuntaviivat.

4

(5)  EUVL C 398, 22.12.2012, s. 1.

5

(6)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1, https://ec.europa.eu/education/education-in-the-eu/council-recommendation-on-key-competences-for-lifelong-learning_fi

6

(7)  https://epale.ec.europa.eu/fi

7

(8)  Cedefop: Empowering adults through upskilling and reskilling pathways – Volume 1: adult population with potential for upskilling and reskilling, helmikuu 2020.

8

(9)  Nämä aloitteet ovat tiedonanto ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi”; neuvoston suositus, annettu 24 päivänä marraskuuta 2020, kestävää kilpailukykyä, sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja selviytymiskykyä tukevasta ammatillisesta koulutuksesta (EUVL C 417, 2.12.2020, s. 1); tiedonanto ”Nuorisotyöllisyyden tukeminen: silta työelämään seuraavalle sukupolvelle”, neuvoston suositus ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027.

9

(10)  Komission suositus (EU) 2021/402, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2021, tehokkaasta työllisyyden aktiivituesta covid-19-kriisin jälkeen (EASE-järjestelmä) (EUVL L 80, 8.3.2021, s. 1).

10

(11)  EUVL C 232, 14.7.2020, s. 8.

11

(12)  EUVL C 56, 16.2.2021, s. 1.

12

(13)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 1.

13

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 562. täysistunto – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/22

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – 2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten”

(COM(2021) 118 final)

(2021/C 374/05)

| Esittelijä: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Esittelijä:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 15.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 207/0/3 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 21.4.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

15.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

7.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

207/0/3

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan komission suunnitelma vuoteen 2030 tähtäävästä digitaalisesta kompassista osuu unionin ja koko maailman kannalta kriittiseen hetkeen. ETSK suhtautuu myönteisesti aloitteeseen ja tavoitteeseen käyttää digitaaliteknologiaa kansalaisten elämänlaadun parantamiseen, uusien työpaikkojen luomiseen, edistyksen helpottamiseen ja Euroopan kilpailukyvyn vahvistamiseen. Pandemia on korostanut digitaalisen kehityksen merkitystä ja mahdollisuuksia, nostanut esiin mukautusten tarpeen ja muuttanut kanssakäynti- ja työskentelytapojamme. EU:n on vastattava näihin haasteisiin asianmukaisesti. Jotta aikomukset voidaan muuttaa tuloksiksi, tarvitaan strategia eli suunnitelma, joka sisältää erityiset tavoitteet ja tavan mitata edistymistä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK katsoo, että digitaalisessa innovoinnissa on aina turvattava perusoikeudet ja huolehdittava kaikkien terveydestä, turvallisuudesta ja yksityisyyden suojasta (henkilötietojen suoja). On ratkaisevan tärkeää, että kansalaiset kokevat, että kehitys ja kasvu vaikuttavat myönteisesti heidän elämänlaatuunsa. Jokapäiväistä elämäämme tukevien uusien teknologioiden vaikutusten on oltava myönteisiä ja jakauduttava oikeudenmukaisesti, jotta ne todella hyödyttävät yhteiskuntaa, ja oikeus terveyteen on aina asetettava etusijalle ja tunnustettava digitaaliseen kansalaisuuteen liittyvien perusoikeuksien luettelossa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK kehottaa palauttamaan kansalaisten luottamuksen ja parantamaan kyberturvallisuutta ja kyberuhkien sietokykyä ”sisäänrakennetulla turvallisuudella” koko digitaalisen arvoketjun mitalta, tarjoamaan kansalaisille paremmat mahdollisuudet valita ja valvoa tietojaan (”dataetiikka”) ja asettamaan myös välityspalvelujen tarjoajat vastuuseen laittoman ja haitallisen sisällön torjumisesta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kaikkien keskeisten eurooppalaisten ja kansallisten julkisten palvelujen saatavuus verkossa on perusteltu tavoite. ETSK varoittaa kuitenkin, että ketään ei saa jättää jälkeen ja että on olennaisen tärkeää tukea niitä, jotka eivät pääse välittömästi hyötymään digitalisaatioprosessista. On edelleen olemassa merkittävä joukko kansalaisia, joilla ei ole tarvittavia tietoja ja taitoja eikä edes tarvittavia laitteistoja ja ohjelmistoja, jotta he voisivat hyötyä näistä palveluista. ETSK kehottaa komissiota tukemaan siirtymävaiheessa olevia. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK huomauttaa, että investointien epätasapaino voi aiheuttaa valtavaa eriarvoisuutta oppimismahdollisuuksien suhteen. Digiköyhyyden vaikutukset on pidettävä mielessä kaikkien ikäryhmien kohdalla lapsista ikääntyneisiin, ja sen vuoksi on ensisijaisen tärkeää kiinnittää erityistä huomiota todellisiin riskeihin. Infrastruktuuri-investointien ohella on samaan aikaa tehtävä koulutusinvestointeja, jotta eroja voidaan kaventaa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK korostaa tarvetta auttaa ihmisiä taitojen parantamisessa ja uudelleenkouluttautumisessa. Tätä varten olisi luotava yhtäläiset mahdollisuudet lisäämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia täydennys- ja uudelleenkoulutusta varten (sekä nykyinen työvoima että aikuisopiskelijat) ja edistämällä kaikissa elinikäisen oppimisen asennetta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että koulutusta on nykyaikaistettava digitaaliyhteiskuntaa silmällä pitäen. On olennaisen tärkeää edistää koulutusjärjestelmien digitalisaatiota päivittämällä koulutussisältö digitaaliaikaan ja luoda julkisen ja yksityisen sektorin ekosysteemejä, joiden avulla voidaan ottaa käyttöön uusia avoimia ja helposti saatavilla olevia koulutusmenetelmiä, jotta kaikille voidaan tarjota samat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Digitaaliseen kehitykseen liittyy muun muassa petosten, yksityisyyden loukkaamisen ja avoimuuden puutteen kaltaisia riskejä, jotka voivat vaarantaa asiakirjassa esitetyt tavoitteet. ETSK katsoo, että on luotava edellytykset tällaisten riskien ehkäisemiselle ja vastuun sääntelemiselle EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK korostaa tarvetta pohtia strategioita, joilla voidaan puuttua siihen, että työpaikkoja mahdollisesti menetetään teknologialle. Kuten aiemmissa lausunnoissa on todettu, tunnustettu tosiasia on, että tekoäly ja robotiikka korvaavat ja muuttavat työpaikkoja, johtavat joidenkin työpaikkojen katoamiseen ja luovat uusia. EU:n on joka tapauksessa varmistettava, että kaikilla työntekijöillä, itsenäisillä ammatinharjoittajilla ja näennäisesti itsenäisillä ammatinharjoittajilla on mahdollisuus päästä sosiaalisen suojelun piiriin Euroopan sosiaalisten oikeuksien mukaisesti. Näistä kysymyksistä käytävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on edistettävä kaikilla tasoilla, ja velvollisuuksien ja oikeuksien mukauttaminen nykyiseen digitaaliseen ja alustavetoiseen talouteen on asetettava etusijalle. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK katsoo, että jotta digitalisaatiota voidaan hallita osallistavalla ja sosiaalisesti vastuullisella tavalla ja jotta voidaan selviytyä työpaikkojen menetyksistä – erityisesti covid-19-pandemian jälkeisenä aikana – yhtenä painopisteenä on oltava sellaisen eurooppalaisen rahaston perustaminen, joka rahoitetaan pääasiassa verottamalla suurimpia teknologiayrityksiä ja jonka tarkoituksena on tukea asianmukaisen koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen avulla niitä ihmisiä, jotka menettävät työpaikkansa tai liiketoimintansa talouden digitalisoitumisen vuoksi. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK peräänkuuluttaa myös koordinoitua politiikkaa, jossa otetaan todella huomioon Euroopan lähtökohdat ja jolla reagoidaan sekä teknologisiin että yhteiskunnallisiin muutoksiin, joita olemme viime vuosina kokeneet ja jotka ovat kiihtyneet pandemian vuoksi. Teollisuusstrategia, joka kattaa mm. kilpailupolitiikan ja alakohtaisen sääntelyn erityisesti turvallisten yhteyksien varmistamiseksi, onkin ensiarvoisen tärkeä. |
| --- | --- |

1.11

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK kannattaa Euroopan komission strategiaa ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” osana laajempaa toimintasuunnitelmaa Euroopan talouden ja sosiaalisen elpymisen vauhdittamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-kriisi on tuonut esiin suuren ulkoisen riippuvuuden teknologian ja dataprosessien aloilla, ja asiaan on puututtava tehokkaasti ja nopeasti. Euroopan voimavaroja näillä aloilla on hyödynnettävä paremmin, ja Euroopan kansalaiset on otettava tiiviimmin mukaan toimintaan. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK korostaa, että yhtäkään kansalaista ei saa jättää jälkeen. Digitaalinen lukutaidottomuus on Euroopassa edelleen yleistä – komission mukaan 35 prosentin luokkaa, ja digitaalisten resurssien saatavuuden puutetta on lievennettävä. Ihmisille on taloudellisissa ja hallinnollisissa yhteyksissä kuitenkin taattava mahdollisuus asioida ihmisten kanssa. On myös tärkeää varmistaa, että digitalisaation edut eivät hyödytä vain muutamia. Digitaalisen vuosikymmenen on hyödytettävä kaikkia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Eurooppalaisten yritysten, erityisesti pk-yritysten, digitalisaatiopyrkimyksiä on tuettava, ja niille on luotava edellytykset kilpailla maailmanlaajuisesti. EU:n omien tai sen rahoittamien laskentaresurssien, kuten kvanttitietokoneiden, käyttömahdollisuuksien on jakauduttava oikeudenmukaisesti ja puolueettomin perustein. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kunnianhimoisten tavoitteiden asettaminen ja julkisten varojen käyttö eivät kuitenkaan yksinään tuota toivottuja tuloksia. Tarvitsemme myös koordinoitua politiikkaa, jossa otetaan todella huomioon Euroopan lähtökohdat ja jolla reagoidaan sekä teknologisiin että yhteiskunnallisiin muutoksiin, joita olemme viime vuosina kokeneet ja jotka ovat kiihtyneet pandemian seurauksena. Teollisuusstrategia, joka kattaa mm. kilpailupolitiikan ja alakohtaisen sääntelyn erityisesti turvallisten yhteyksien varmistamiseksi, onkin ensiarvoisen tärkeä. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ETSK suhtautuu myönteisesti visioon digitaalisen koulutus- ja innovointiekosysteemin kehittämisestä ja korostaa tarvetta hyödyntää huipputason eurooppalaisia tiede- ja tutkimuslaitoksia tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | On tarpeen tehostaa nykyistä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä ja luoda enemmän synergioita, jotta voidaan turvata sellaiseen hallintomalliin perustuva uusi digitaalistrategia, jossa yhdistyvät sosiaaliset, ympäristöön liittyvät ja taloudelliset näkökohdat, ja saada siten toteutettua pitkän aikavälin kestävä, oikeudenmukainen ja osallistava digitaalinen siirtymä. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK korostaa tarvetta pohtia strategioita, joilla voidaan puuttua siihen, että työpaikkoja mahdollisesti menetetään teknologialle. Kuten aiemmissa lausunnoissa (1) on todettu, tunnustettu tosiasia on, että tekoäly ja robotiikka korvaavat ja muuttavat työpaikkoja, johtavat joidenkin työpaikkojen katoamiseen ja luovat uusia. EU:n on joka tapauksessa varmistettava, että kaikilla työntekijöillä, itsenäisillä ammatinharjoittajilla ja näennäisesti itsenäisillä ammatinharjoittajilla on mahdollisuus päästä sosiaalisen suojelun piiriin Euroopan sosiaalisten oikeuksien mukaisesti. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua näistä kysymyksistä on edistettävä kaikilla tasoilla. Olisi toteutettava ja koordinoitava toimenpiteitä, joilla tuetaan teknologian syrjäyttämiä ihmisiä, ja ne voitaisiin mahdollisesti rahoittaa digitaalitaloudesta eniten hyötyviltä yrityksiltä kannettavalla EU-verolla. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Riskipääoman, osakemarkkinoiden ja yleensä yksityisten sijoitusten roolia ei saa sivuuttaa. Teknologian kehittämisen kantavana voimana Euroopassa ovat yksityiset yritykset, ja EU pystyy kilpailemaan maailmanlaajuisesti vain, jos se on edelleen houkutteleva paikka tällaisille investoinneille. Tässä kaikessa on otettava sosiaalinormit asianmukaisesti huomioon. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Internetyhteyksille asetettujen kunnianhimoisten tavoitteiden olisi kuljettava käsi kädessä sen kanssa, että sitoudutaan suotuisampaan sääntelykehykseen, jolla tuetaan yksityisiä investointeja verkkoinfrastruktuuriin. On erittäin tärkeää sovittaa EU:n teollisuusstrategia ja visio Euroopan johtoasemasta digitaalisten yhteyksien alalla yhteen kilpailupolitiikan sekä televiestintäalan sääntelykäytännön kanssa. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Digitaalisen vuosikymmenen etenemissuunnitelmassa esitetään aikomus vahvistaa Euroopan omaa pilvipalveluinfrastruktuuria ja -kapasiteettia, jotta voidaan estää Euroopassa tuotetun datan siirtyminen ulkomaille, jonne tällä hetkellä suuntautuu yli 90 prosenttia eurooppalaisesta datasta. Eurooppa ei saa olla naiivi, ja sen on jatkettava ponnistelujaan riippumattomuutensa lisäämiseksi ja kansalaistensa tietojen, erityisesti arkaluonteisten tietojen, pitämiseksi omien rajojensa sisällä. Tältä osin digitaaliselle vuosikymmenelle asetettu tavoite ottaa käyttöön 10 000 ilmastoneutraalia erittäin suojattua verkon reuna- ja pilvipalvelusolmua on askel oikeaan suuntaan. GAIA X -hanketta on nopeutettava, ja se on saatava nopeasti käyntiin. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ETSK kannattaa ajatusta edistää eurooppalaista teknologia-alaa, jotta voidaan vähentää riippuvuutta amerikkalaisista ja kiinalaisista teknologiajäteistä ja kuroa umpeen eroa 5G:n käyttöönoton, sirujen valmistuksen ja datankäsittelyn kaltaisilla aloilla, mutta varoittaa protektionistisen datatalouden lähestymistavasta Euroopassa. Kansainvälisiä kumppanuuksia ja yhteistyötä olisi edistettävä. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Esitettyjen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että asianomaisilla aloilla työskentelevien teknologia-asiantuntijoiden määrä nousee 20 miljoonaan vuoteen 2030 mennessä, kun se tällä hetkellä on 7,8 miljoonaa. Vuonna 2019 vain 18 prosenttia tieto- ja viestintätekniikan alan 7,8 miljoonasta työntekijästä oli naisia. Digitaalialan monimuotoisuus on olennaisen tärkeää, ja se auttaa muokkaamaan käsitystä maailmasta ja sen haasteita ja siten vähentämään ennakkoasenteiden riskiä. Sukupuolten tasapuolisempaa edustusta koskevan tavoitteen saavuttamista on seurattava tiiviisti, ja naisten pääsyä STEM-aineiden piiriin on edistettävä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua olisi edistettävä kaikilla tasoilla (yritys-, teollisuus- ja jäsenvaltiotasolla), sillä se voi auttaa tämän tavoitteen saavuttamisessa. Jäsenvaltioissa olisi toteutettava jo alakouluista alkavia tehokkaita kampanjoita nuorten tyttöjen kannustamiseksi tiede- ja teknologia-aineiden pariin. Digitaalinen kuilu on suuri haaste. Monilla maaseutualueilla ei ole vielä saatavilla edes 3G-teknologiaa. EU:n ja jäsenvaltioiden olisi tarjottava kannustimia investointien kohdentamiseksi maaseutualueille, jotta voidaan varmistaa, ettei ketään kansalaista jätetä jälkeen. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Näillä investoinneilla voitaisiin edistää alueellista yhteenkuuluvuutta ja aluekehitystä ja antaa ihmisille mahdollisuus elää täysipainoisempaa elämää suurten kaupunkikeskusten ulkopuolella (tiedonannossa tarkoitetut ”älykkäät kylät”) niin halutessaan. Etätyötä on kehitettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työehtosopimusneuvottelujen avulla kaikilla tasoilla työntekijöiden terveyden ja hyvinvoinnin turvaamiseksi. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | ETSK kehottaa Euroopan komissiota kehittämään kannustimia, joilla saadaan ihmisiä muuttamaan suurten kaupunkialueiden ulkopuolelle, sillä se edistäisi maaseutualueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Tämä edellyttää kuitenkin asianmukaisen infrastruktuurin luomista erityisesti televiestinnän ja liikenteen alalla. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Seuraavan vuosikymmenen aikana on ratkaistava merkittäviä ympäristöhaasteita, ja kaikissa digitalisaation yhteydessä toteutettavissa toimissa olisi otettava huomioon myös ympäristönäkökohdat. Lisäksi digitaalista kompassia olisi käytettävä täydentävänä apuvälineenä pyrittäessä saavuttamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet ja vähentämään ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Digitaaliteknologioiden on myös oltava avoimia, osallistavia, syrjimättömiä, oikeudenmukaisia ja puolueettomia. Tämä on entistäkin tärkeämpää julkisten palvelujen digitalisaation edetessä. Komission mukaan tällä hetkellä 65 prosentilla Euroopan kansalaisista on digitaaliset perustaidot. Tavoitteena on nostaa tämä osuus 80 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä. Jäljellä olevan 20 prosentin (noin 90 miljoonaa EU:n kansalaista) osallistaminen ja tukeminen on ratkaisevan tärkeää köyhyyden ja syrjäytymisen vähentämiseksi. Nämä kansalaiset kuuluvat yleensä köyhimpiin ja iäkkäimpiin väestöryhmiin ja asuvat maaseudulla. He saattavat joutua entistä heikompaan asemaan julkisten ja yksityisten palvelujen käytön suhteen, kun palvelut digitalisoituvat yhä laajemmin. ETSK korostaa, että ihmisille on taloudellisissa ja hallinnollisissa yhteyksissä taattava mahdollisuus asioida ihmisten kanssa. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | ETSK kannattaa varauksetta tavoitetta asettaa kaikki keskeiset eurooppalaiset julkiset palvelut saataville verkossa. Euroopan kansalaisten potilaskertomusten on myös oltava täysin digitaalisia, sillä odotettavissa on, että 80 prosenttia kansalaisista käyttää digitaalista identiteettiään. Tämä edellyttää kuitenkin myös koordinoituja toimia ja poliittista tahtoa kaikilta jäsenvaltioilta. ETSK kehottaa ottamaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot mukaan pyrkimyksiin tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Julkisten palvelujen perusluonteisten digitaalisten käyttömahdollisuuksien olisi periaatteessa oltava maksuttomia. Julkisten palvelujen digitalisointi ei saa missään tapauksessa aiheuttaa yhä suurempia taloudellisia esteitä käyttäjille. |
| --- | --- |

2.18

3.   Erityistä

| 3.1 | Elämän yhä laajemman digitalisoitumisen vuoksi on kiinnitettävä erityistä huomiota kyberturvallisuuteen ja petosalttiuteen, ja kansalaisia on olennaisen tärkeää valistaa näistä asioista. Puettavan teknologian sääntely on erityinen huolenaihe, ja se on nostettava selkeästi esille. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Digitaalitaloutta koskeva EU:n lainsäädäntö kehittyy nopeasti. Kansalaiset ja yritykset on saatava tietoisiksi oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan digitaalisessa ympäristössä. Olisi pyrittävä jatkuvasti konsolidoimaan lainsäädäntöaloitteita ja tekemään lainsäädäntöä kansalaisten ja yritysten kannalta helpommin ymmärrettäväksi ja sovellettavaksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK suhtautuu myönteisesti tiedonannossa esitettyjen tavoitteiden ja hallintojärjestelmän säännölliseen seurantaan, ja monikansalliset hankkeet ovat välttämättömiä siinä esitetyn vision saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK ehdottaa, että laaditaan tapaustutkimuksia tietyistä aloista jäsenvaltioissa ja EU:n ulkopuolisissa maissa parhaiden käytäntöjen omaksumiseksi tai edistämiseksi Euroopan tasolla. Olisi myös edistettävä sääntelyn testiympäristöjä, jotka tarjoavat turvallisen tilan uusien liiketoimintamallien ja ideoiden testaamiselle. Kunnianhimoisen digitaalitalouden on luotava joustavia ja sallivia koekenttiä. |
| --- | --- |

3.4

4.   Digitaalisesti osaava väestö ja pitkälle koulutetut digitaalialan ammattilaiset

| 4.1 | ETSK kannattaa tavoitetta, että EU:ssa työskentelee 20 miljoonaa tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijaa, joista nykyistä suurempi osa on naisia (2) (vuoden 2019 perustaso: 7,8 miljoonaa). Tämä edellyttää tietysti investointeja asianmukaisiin koulutusjärjestelmiin, joilla voidaan edistää tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Läheisesti yleisiin etuihin, kuten terveyteen, turvallisuuteen, lainsäädäntöön ja elintasoon liittyvien, vapaiden ammatinharjoittajien tarjoamien palvelujen digitalisointi vaikuttaa merkittävästi yhteiskuntaan ja edellyttää uusia ammatillisia ja eettisiä lähestymistapoja (3). Sen onnistuminen riippuu sekä korkeasti koulutetuista ammattilaisista että käyttäjien, potilaiden, asiakkaiden ja kuluttajien digitaalisista taidoista ja ymmärryksestä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK korostaa, että ihmisten taitojen parantamisen ja uudelleenkouluttamisen tarve kasvaa koko ajan, mikä edellyttää kaikilta elinikäisen oppimisen asennetta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pandemia on lisännyt merkittävästi etäopiskelua. Samaan aikaan on käynyt selväksi, että tähän liittyy suuri riski siitä, että alempiin yhteiskuntaluokkiin kuuluvien lasten oppiminen viivästyy. Vuoteen 2030 ulottuvaa digitaalisten tavoitteiden toimintasuunnitelmaa toteutettaessa on kiinnitettävä erityistä huomiota digiköyhyyteen. |
| --- | --- |

4.4

5.   EU:n maailmanlaajuinen rooli digitaalisella vuosikymmenellä ja tasapuoliset toimintaedellytykset pk-yrityksille

| 5.1 | Pk-yritysten osalta on tietenkin ratkaisevaa tukea niiden digitalisaatiopyrkimyksiä erilaisilla lähestymistavoilla, mutta on myös tärkeää korostaa pk-yritysten roolia digitaaliteknologian innovoinnin edistäjinä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ohjelmistokehitys on digitaalisessa prosessissa nopeasti kasvava alasektori. Innovatiivisten pk-yritysten tukemiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota. ETSK kannattaa rahoitusmekanismeja, joilla voidaan varmistaa pk-yritysten asianmukainen tukeminen sujuvan digitalisaation takaamiseksi. Samalla on varmistettava jatkuvuus, mikä tarkoittaa, että tarjotaan päivityksiä uudempiin versioihin, jotta käyttäjien ei tarvitse investoida jatkuvasti uusiin ohjelmiin. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Kaikki yritykset, olivatpa ne pk-yrityksiä, startup-yrityksiä tai scaleup-yrityksiä, tarvitsevat pääomaa. Asiakirjassa esitetyt tavoitteet osoittavat selvästi, että on kiireellisesti saatava aikaan pääomamarkkinaunioni, jonka puitteissa panostetaan markkinaratkaisuihin ja vähennetään riippuvuutta pankkirahoituksesta ja ennakkotuesta, sillä tämä suosii pääomasäästöjen siirtoa eri jäsenvaltioiden välillä parhaan tuoton saavuttamiseksi. Lisäksi on tarpeen poistaa verojärjestelyt, jotka suosivat velanottoa. Innovatiiviset yritykset tarvitsevat omaa pääomaa ja verojärjestelmän, jossa yrittäjiä ei rankaista liikaa pääomavoittoihin sovellettavin marginaaliveroin. |
| --- | --- |

5.3

6.   Riskit ja takeet

| 6.1 | Myös turvallisuuden, ennakoitavuuden sekä fyysisen ja psyykkisen terveyden on oltava tässä ohjelmassa etusijalla. On tärkeää lisätä ihmisten tietoisuutta turvallisuudesta sekä teknologian roolista elämänlaadun ja työpaikkojen parantamisessa. Tämän periaatteen mukaisesti ETSK katsoo, että Euroopan komission tulisi hyödyntää tilaisuus ja varmistaa suunnitellussa vuotuisessa seurannassaan, jossa selvitetään Euroopan kansalaisten käsityksiä oikeuksiensa ja arvojensa kunnioittamisesta, että oikeutta terveyteen suojellaan tehokkaasti. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | ETSK suosittelee myös, että Euroopan unioni tukee tätä uutta teollista vallankumousta erityisellä seurantastrategialla, joka kattaa kaiken nykyisin käytettävissä olevien eri teknologioiden aiheuttaman sähkömagneettisen saastumisen. Näin voitaisiin mitata sähkömagneettisia vaikutuksia kaikkialla Euroopassa, laatia aihetta käsittelevää kirjallista aineistoa ja varmistaa väestön terveydentila, kun eurooppalainen sähköinen terveystietorekisteri otetaan lopulta käyttöön ja asiaan liittyviä tietoja voidaan verrata. Kunkin jäsenvaltion olisi huolehdittava seurannasta, ja tulokset olisi syötettävä yhteen eurooppalaiseen tietokantaan. Olisi kehitettävä eurooppalainen politiikka, jolla lisätään kansalaisten luottamusta tällä alalla. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Digitaaliteknologian olisi palveltava Euroopan kansalaisia, joita ei saisi koskaan kohdella objekteina tai pelkkinä tietolähteinä. Nykyiset eettiset ja tekniset ohjeet, kuten tekoälyä käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän laatimat luotettavaa tekoälyä koskevat eettiset ohjeet, olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | ETSK suosittaa, että tietojenkäsittelyyn liittyvien riskien vuoksi ryhdytään toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että yritykset säilyttävät vain ne tiedot, joita ne todella tarvitsevat, ja että tietoja säilytetään vain niin kauan kuin on tarpeen. Datavetoinen innovointi on kuitenkin keskeinen kilpailukykytekijä digitaalisessa ympäristössä, ja viranomaisten olisi pyrittävä monialaiseen datan yhteiskäyttöä koskevaan sääntelykehykseen käyttäjäkeskeisen yhteiskäytön mahdollistamiseksi. Sovellettavilla puitteilla on edistettävä datan saatavuutta ja keskityttävä yhteentoimivuuteen. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Elpymis- ja palautumistukivälineen rahoituksesta 20 prosenttia on korvamerkitty digitaalisia yhteyksiä ja 37 prosenttia vihreää siirtymää varten. Tämä edellyttää kunnianhimoista ja johdonmukaista visiota Euroopan televiestintäalasta ja sitoutumista suotuisampaan sääntelykehykseen, jolla tuetaan yksityisiä investointeja verkkoinfrastruktuuriin, sekä itsenäisten integroitujen televiestintäpalvelujen kehittämistä pilvipalvelu-, reunalaskenta-, data- ja tekoälyteknologioiden avulla. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | ETSK katsoo, että digitalisaatio on sovitettava yhteen vihreämpään talouteen siirtymisen kanssa ja että siinä on otettava huomioon myös ympäristövaikutukset. Resurssien (myös niukkojen resurssien) käytön ja niiden energiankulutuksen on oltava kohtuullista. Pilvipalvelujen hiilijalanjäljen avoimuutta olisi vaadittava Euroopan tasolla, jotta kaikki organisaatiot voivat laskea digitaalisen hiilijalanjälkensä ja laatia suunnitelmia sen pienentämiseksi. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | ETSK korostaa tarvetta pysyä teknologian ja liiketoimintamallien nopean kehityksen tahdissa ja pyrkiä poistamaan sääntelyn puutteet, erityisesti jos niistä voi aiheutua vahinkoa kuluttajille ja kaikkein heikoimmassa asemassa oleville kansalaisille. |
| --- | --- |

6.7

Bryssel 7. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 1

1

(2)  DESI-indikaattori ”2b1”. Tällä hetkellä tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijoina työskentelevistä naisia on vain 18 prosenttia.

2

(3)  EUVL C 286, 16.7.2021, s. 8

3

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/28

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi verkkovierailuista yleisissä matkaviestintäverkoissa unionin alueella” (uudelleenlaadittu)

(COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

(2021/C 374/06)

| Esittelijä: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Esittelijä:

Christophe LEFÈVRE

| Lausuntopyyntö | Euroopan parlamentti, 24.3.2021
  Euroopan unionin neuvosto, 11.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla |
| Vastaava jaosto | ”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 15.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 204/0/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan parlamentti, 24.3.2021

Euroopan unionin neuvosto, 11.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla

Vastaava jaosto

”sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus”

Hyväksyminen jaostossa

15.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

7.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

204/0/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) toteaa, että komission ehdotus kuuluu seuraaviin toimintakehyksiin:






  — | katvealueiden poistamiseen ja laajakaistayhteyksiin liittyvän infrastruktuurin sekä uuden sukupolven teknologian (5G) käyttöönotto |
| --- | --- | --- |

1.1

—

katvealueiden poistamiseen ja laajakaistayhteyksiin liittyvän infrastruktuurin sekä uuden sukupolven teknologian (5G) käyttöönotto

| — | tavoite saavuttaa kuluttajansuojan korkea taso ja luoda kilpailua matkaviestinverkkojen operaattorien välille |
| --- | --- |

—

tavoite saavuttaa kuluttajansuojan korkea taso ja luoda kilpailua matkaviestinverkkojen operaattorien välille

| — | ”Euroopan digitaalisen valmiuden” luominen, jotta sisämarkkinoiden esteet eivät palaisi. |
| --- | --- |

—

”Euroopan digitaalisen valmiuden” luominen, jotta sisämarkkinoiden esteet eivät palaisi.

| 1.2 | Komitea toteaa, että ehdotus lisää avoimuutta vähittäiskaupan tasolla, kun seuraavista ilmoitetaan muun muassa sopimusehdoissa:






  — | käytettävissä olevan verkkovierailupalvelun laatu EU:n alueella |
| --- | --- | --- |

1.2

—

käytettävissä olevan verkkovierailupalvelun laatu EU:n alueella

| — | lisäarvopalveluja koskeva viestintä, tietojen antaminen palvelutyypeistä, joihin voidaan soveltaa korkeampia maksuja, ja vastaavien tietojen antaminen ”tervetulotekstiviestissä”, joka lähetetään uuteen maahan saavuttaessa |
| --- | --- |

—

lisäarvopalveluja koskeva viestintä, tietojen antaminen palvelutyypeistä, joihin voidaan soveltaa korkeampia maksuja, ja vastaavien tietojen antaminen ”tervetulotekstiviestissä”, joka lähetetään uuteen maahan saavuttaessa

| — | tieto erilaisista keinoista käyttää hätäpalveluja verkkovierailun aikana. |
| --- | --- |

—

tieto erilaisista keinoista käyttää hätäpalveluja verkkovierailun aikana.

Ehdotus parantaa yleisesti kuluttajansuojan tasoa.

| 1.3 | Erään tutkimuksen mukaan verkkovierailua varten käyttöön annettu paikallisverkko on ollut laadultaan heikompi. Ehdotuksen tarkoituksena onkin velvoittaa tarjoamaan verkkovierailupalvelut (verkkovierailupalvelujen käyttö kotimaan hinnalla) samoin ehdoin kuin kotimaisessa kulutuksessa ja rajoittamatta mahdollisuutta käyttää kaikkia saatavilla olevia verkkoteknologioita ja uusimpia teknologiasukupolvia. Kun syynä on paikallisen infrastruktuurin heikko laatu, ETSK kehottaa lisäämään infrastruktuuriin kohdistuvia investointeja, jotka suunnataan erityisesti kattavuuden parantamiseen katvealueilla, sekä asettamaan vähimmäisvaatimukset, joita operaattorien on asteittain noudatettava, jotta kuluttajat voivat käyttää palveluja rajoituksetta. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vierailuverkkojen vierailevilta operaattoreilta perimien enimmäishintojen (pricecaps) lasku on myös tervetullut, mutta alennus ei ole riittävä, kun otetaan huomioon ero veloitettujen hintojen ja vierailuverkossa vierailun todellisten kustannusten välillä. Sen seurauksena perusliittymien kuluttajahinnat nousevat ja virtuaalisten matkaviestinverkkojen operaattorien, joiden täytyy ostaa verkkovierailupalvelut matkaviestinverkkojen perusoperaattoreilta, kilpailukyky heikkenee. Erityisesti datan kulutus on kasvamassa voimakkaasti. Jotta virtuaalisten matkaviestinverkkojen operaattoreihin ja pieniin matkaviestinverkko-operaattoreihin ei kohdistuisi kielteisiä laajentamisvaikutuksia, tukkuhintakattoja on alennettava samassa tahdissa kuin kulutus kasvaa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK:n tulisi ilmaista tukensa ehdotuksen parhaaksi arvioidulle vaihtoehdolle 3 ”Kestävä ja aito RLAH-kokemus” (roam-like-at-home) ja varmistaa, että enimmäishinnat laskevat enemmän kuin mitä ehdotuksessa esitetään. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Asetusehdotuksella parannetaan lisäarvohintojen avoimuutta luomalla lisäarvopalvelujen numeroalueita eli perustamalla operaattoreiden käyttöön keskitetty EU:n tietokanta näitä numeroalueita varten. Komitea suosittaa, että ehdotukseen sisällytetään myös mahdollisuus keskeyttää vilpilliseen tarkoitukseen luotu palvelu (ping call) oikeus- tai poliisiviranomaisten varoituksesta sekä muutoksenhakukeinot näiden palvelujen ylläpitäjiä varten. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Asetuksessa mainitaan ”kohtuullinen käyttö” kuvattaessa verkkovierailupalvelujen käyttöä, mutta komitea pitää valitettavana, ettei asetuksessa määritellä mitenkään tämän käsitteen rajoja eikä vahvisteta sääntöjä, jotka koskisivat oikeudenmukaista käyttöä rajoittamattomissa hinnoittelumalleissa, tai käsitellä ulkomaanpuhelujen hinnoittelua, olipa soittava asiakas vierailuverkossa tai ei. Komitean mielestä ilmaus ”edellyttäen, että verkkovierailupalveluja käytetään kohtuullisesti” olisi poistettava, koska sen laajuutta ei ole täsmennetty, sillä tosiasiassa operaattorit rajoittavat tällä perusteella kiinteämääräisen liittymän käyttöä vierailuverkoissa huomattavan paljon. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Mitä tulee kuluttajan saamaan varoitukseen siitä, että kuluttajan tai operaattorin asettama kulutusraja on lähestymässä, komitea katsoo, että operaattori olisi velvoitettava lähettämään uusi varoitus kuluttajalle aina, kun ensimmäisen kulutusrajan mukainen määrä on kulutettu uudelleen, ennen kaikkea jos on kyse samasta puhelusta tai datankäyttökerrasta. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Komitea kiinnittää erityistä huomiota matkaviestinten käyttöön alueilla, jotka sijaitsevat Euroopan unioniin kuulumattomien maiden rajalla, ja suosittaa seuraavaa:






  — | Vaaditaan erityisjärjestelyjä operaattoreilta, jotka tarjoavat palveluja Euroopan unionin puolella, jotta EU:n RLAH-verkkovierailuhinnan kattavuus voidaan laajentaa kyseisiin maihin tai maantieteellisille naapurialueille. |
| --- | --- | --- |

1.9

—

Vaaditaan erityisjärjestelyjä operaattoreilta, jotka tarjoavat palveluja Euroopan unionin puolella, jotta EU:n RLAH-verkkovierailuhinnan kattavuus voidaan laajentaa kyseisiin maihin tai maantieteellisille naapurialueille.

| — | Tehdään kansainvälisiä sopimuksia EU:n RLAH-verkkovierailujen laajentamiseksi EU:n rajanaapurimaihin. |
| --- | --- |

—

Tehdään kansainvälisiä sopimuksia EU:n RLAH-verkkovierailujen laajentamiseksi EU:n rajanaapurimaihin.

| 1.10 | Komitea panee merkille, että EU:n asetuksen tarkistamiseen liittyvä tutkimus ja kuulemiset on toteutettu osittain ennen covid-19-kriisiä. Kriisi on rajoittanut dramaattisesti Euroopan sisäistä liikkuvuutta ja johtanut etätyövälineiden laajamittaiseen käyttöön sekä yliopistokurssien etälähetyksiin, mikä koskee erityisesti Erasmus+-opiskelijoita. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Komitea toteaa, että Euroopan unionissa on edelleen monia alueita, missä kuluttajille ei tarjota laajakaistayhteyksiä ja missä yhteydet eivät riitä vastaamaan näiden dataa runsaasti kuluttavien videokonferenssien vaatimaan kysyntään verkkovierailutilanteessa tai muuten. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Komitea kehottaa vahvistamaan merkittävästi sekä valokuitulaajakaistaverkon alueelliseen kattavuuteen liittyvää strategiaa että valmiuksia tarjota laajakaistayhteyksiä niin paikallisille tilaajille kuin matkaviestinverkossa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK kehottaa ottamaan EU:n asetuksen täytäntöönpanon tavoitteeksi, että Euroopan unioni muodostaa lopulta sisämarkkinoilla yhden hinta-alueen, jolla voidaan käyttää dataa ja soittaa ”paikalliseen” hintaan kaikkien niiden kuluttajien matkapuhelimiin ja kiinteisiin puhelimiin, joilla on puhelinliittymä Euroopassa, samalla nopeudella ja samassa infrastruktuurissa riippumatta soittajan tai puhelun vastaanottajan maasta. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Komitea on huolissaan siitä, että tukkutason enimmäishintojen tarkistamismenetelmäksi ehdotetaan delegoitua säädöstä, ja kehottaa tekemään kattavan lainsäädäntöanalyysin, jossa otetaan huomioon verkkovierailujen kehittymisen yhteiskunnalliset näkökohdat. |
| --- | --- |

1.14

2.   Komission ehdotuksen pääsisältö

| 2.1 | Ehdotuksen tarkoituksena on jatkaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 531/2012 (1) voimassaoloa, joka päättyy 30. kesäkuuta 2022. Ehdotuksella mukautetaan tukkutason enimmäishintoja niin, että vähittäistason verkkovierailupalveluja voidaan tarjota kestävällä tavalla kotimaan hinnoin. Lisäksi siinä otetaan käyttöön uusia toimenpiteitä avoimuuden lisäämiseksi ja sen varmistamiseksi, että verkkovierailupalvelut vastaavat kotimaisia palveluja palvelun laadun ja hätäpalvelujen saatavuuden osalta. Koska asetusta (EU) N:o 531/2012 on muutettu useita kertoja, ehdotuksen tarkoituksena laatia asetus uudelleen sen selkeyden parantamiseksi ja korvata sen sisältämät useat muutossäädökset. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tärkeimmillä ehdotetuilla muutoksilla pyritään varmistamaan, että operaattorit voivat tarjota kotimaan palveluja vastaavia verkkovierailupalveluja ja kattaa kustannukset kestävällä tavalla tukkutasolla. Ehdotuksessa asetetaan puheluiden, tekstiviestien ja datan EU:n laajuiset verkkovierailujen tukkutason enimmäishinnat tasolle, joka on 30. kesäkuuta 2022 saakka voimassa ollutta tasoa alhaisempi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Sovellettavien tukkutason enimmäishintojen alentamisen lisäksi ehdotus sisältää tarkistuksia, joilla pyritään varmistamaan todellinen kotimaan palvelua vastaava verkkovierailukokemus loppukäyttäjille ja helpottamaan innovointia ja pääsyä verkkoihin samalla kun luodaan tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava sääntelykehys kuluttajille ja operaattoreille. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ehdotuksella edistetään yleisesti ”Euroopan digitaalisen valmiuden” kehittämistä ja pyrkimystä hyödyntää digitaalista siirtymää parhaalla mahdollisella tavalla, jotta ihmisille tarjottaisiin paremmat mahdollisuudet yhteydenpitoon ja viestintään ja helpotettaisiin ammatillista ja kaupallista toimintaa sisämarkkinoilla. Tavoitteena on varmistaa, että sisämarkkinoiden esteet, jotka poistettiin verkkovierailujen vähittäistason lisämaksujen poistamisen myötä, eivät palaa. |
| --- | --- |

2.4

3.   Oikeusperusta

| 3.1 | Ehdotuksen oikeusperusta on 114 artikla, jota käytetään tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettaville toimenpiteille, joiden tarkoituksena on luoda sisämarkkinat tai parantaa niiden toimintaa (EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 26 artikla). |
| --- | --- |

3.1

4.   Yleistä

| 4.1 | Komitea suhtautuu myönteisesti ehdotettuun EU:n asetukseen ja pitää tarpeellisena, että ehdotuksella pyritään viimein tarjoamaan kuluttajille sama palvelutaso ja sama kuluttajansuojan taso ulkomailla ja kotimaassa. Operaattoreilla olisi kuitenkin oltava mahdollisuus neuvotella tukkutason verkkovierailusopimuksensa kaupallisten tarpeidensa mukaisesti. Toisaalta asetuksen ei pitäisi tarkoittaa, että tukkutason käyttöoikeussopimuksia voidaan solmia vain niiden operaattoreiden kanssa, joilla on kehittyneimmät verkot. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komitea toteaa, että komission ehdotus kuuluu seuraaviin toimintakehyksiin:






  — | katvealueiden poistamiseen ja laajakaistayhteyksiin liittyvän infrastruktuurin sekä uuden sukupolven teknologian (5G) käyttöönotto |
| --- | --- | --- |

4.2

—

katvealueiden poistamiseen ja laajakaistayhteyksiin liittyvän infrastruktuurin sekä uuden sukupolven teknologian (5G) käyttöönotto

| — | tavoite saavuttaa kuluttajansuojan korkea taso ja luoda kilpailua matkaviestinverkkojen operaattorien välille |
| --- | --- |

—

tavoite saavuttaa kuluttajansuojan korkea taso ja luoda kilpailua matkaviestinverkkojen operaattorien välille

| — | ”Euroopan digitaalisen valmiuden” luominen, jotta sisämarkkinoiden esteet eivät palaisi. |
| --- | --- |

—

”Euroopan digitaalisen valmiuden” luominen, jotta sisämarkkinoiden esteet eivät palaisi.

| 4.3 | ETSK toteaa, että komissio on toteuttanut vaikutustenarviointeja vuodesta 2018 ja järjesti muun muassa 12 viikkoa kestäneen julkisen kuulemisen vuonna 2020. Kuulemisen tarkoituksena oli kerätä näkemyksiä 1) vähittäistason verkkovierailupalveluista (palvelun laatuun, lisäarvopalveluihin ja hätäviestintään liittyvät selvennykset ja toimenpiteet verkkovierailuskenaariossa), 2) tukkutason verkkovierailupalvelujen tarjoamisesta, 3) asetukseen (EU) N:o 531/2012 liittyvästä hallinnollisesta rasitteesta ja mahdollisten yksinkertaistamistoimenpiteiden vaikutuksesta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Komitea toteaa, että ehdotus lisää avoimuutta vähittäiskaupan tasolla, kun seuraavista ilmoitetaan muun muassa sopimusehdoissa:






  — | käytettävissä olevan verkkovierailupalvelun laatu EU:n alueella |
| --- | --- | --- |

4.4

—

käytettävissä olevan verkkovierailupalvelun laatu EU:n alueella

| — | lisäarvopalveluja koskeva viestintä, tietojen antaminen palvelutyypeistä, joihin voidaan soveltaa korkeampia maksuja, ja vastaavien tietojen antaminen ”tervetulotekstiviestissä”, joka lähetetään uuteen maahan saavuttaessa |
| --- | --- |

—

lisäarvopalveluja koskeva viestintä, tietojen antaminen palvelutyypeistä, joihin voidaan soveltaa korkeampia maksuja, ja vastaavien tietojen antaminen ”tervetulotekstiviestissä”, joka lähetetään uuteen maahan saavuttaessa

| — | tieto erilaisista keinoista käyttää hätäpalveluja verkkovierailun aikana, erityisesti ”tervetulotekstiviestissä”. |
| --- | --- |

—

tieto erilaisista keinoista käyttää hätäpalveluja verkkovierailun aikana, erityisesti ”tervetulotekstiviestissä”.

| 4.5 | Euroopan sähköisen viestinnän sääntelyviranomaisten yhteistyöelimen (BEREC) vuonna 2019 tekemässä tutkimuksessa kävi ilmi palvelujen heikompi laatu verkkovierailutilanteessa, vaikka samaan aikaan on käynnissä koko alueen kattava teknisten parannusten strategia. Ehdotuksen tavoitteena on varmistaa, että verkkovierailupalvelut tarjotaan samoin ehdoin ja samanlaatuisina kuin kotimaisessa kulutuksessa ja että matkaviestinoperaattorit voivat tarjota mahdollisuuden käyttää kaikkia saatavilla olevia verkkoteknologioita ja teknologiasukupolvia. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ehdotetut toimenpiteet ovat tarpeellisia kuluttajien oikeutettuihin odotuksiin vastaamiseksi ja verkkovierailuasetuksen alkuperäisten tavoitteiden täyttämiseksi. Kun syynä on paikallisen infrastruktuurin heikko laatu, ETSK kehottaa lisäämään infrastruktuuriin kohdistuvia investointeja, jotka suunnataan erityisesti kattavuuden parantamiseen katvealueilla, sekä asettamaan vähimmäisvaatimukset, joita operaattorien on asteittain noudatettava, jotta kuluttajat voivat käyttää palveluja rajoituksetta. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vierailuverkkojen vierailevilta operaattoreilta perimien enimmäishintojen (pricecaps) lasku on myös tervetullut, mutta alennus ei ole riittävä, kun otetaan huomioon ero veloitettujen hintojen ja vierailuverkossa vierailun todellisten kustannusten välillä. Sen seurauksena perusliittymien kuluttajahinnat nousevat ja virtuaalisten matkaviestinverkkojen operaattorien, joiden täytyy ostaa verkkovierailupalvelut matkaviestinverkkojen perusoperaattoreilta, kilpailukyky heikkenee. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK:n tulisi ilmaista tukensa ehdotuksen parhaaksi arvioidulle vaihtoehdolle 3 ”Kestävä ja aito RLAH-kokemus” ja varmistaa, että enimmäishinnat laskevat enemmän kuin mitä ehdotuksessa esitetään. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Ehdotuksella lisätään tukkutason avoimuutta lisäarvopalvelujen numeroalueiden suhteen perustamalla operaattoreiden käyttöön keskitetty EU:n tietokanta lisäarvopalvelujen numeroalueita varten. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Komitea kehottaa sisällyttämään ehdotukseen mahdollisuuden keskeyttää vilpilliseen tarkoitukseen luotu palvelu (ping call) oikeus- tai poliisiviranomaisten varoituksesta sekä muutoksenhakukeinot näiden palvelujen ylläpitäjiä varten. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Ehdotuksessa taataan verkkovierailuasiakkaille mahdollisuus käyttää hätäpalveluja maksutta toteuttamalla tukkutasolla erityistoimenpiteitä, joihin kuuluvat puhelun maksuttomuus ja maantieteellinen paikantaminen. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Vaikka asetusehdotuksen tarkoituksena on poistaa poikkeamia, joita on havaittu vierailuverkkoon pääsyssä (yhteyden laatu, pääsyn rajaaminen 3G- tai 4G-verkkoon jne.) verrattuna kuluttajaan, jolla on liittymä vierailun kohdemaassa, ETSK toteaa, että sillä ei kuitenkaan ratkaista muun muassa seuraavia poikkeaviksi katsottavia käytäntöjä:






  — | liittymään kuuluvien megatavujen määrän rajaaminen ulkomailla, kun dataa käytetään vierailuverkossa |
| --- | --- | --- |

4.12

—

liittymään kuuluvien megatavujen määrän rajaaminen ulkomailla, kun dataa käytetään vierailuverkossa

| — | edelleen liian korkeat kuluttajahinnat muualla kuin vierailuverkossa, kun kuluttaja luo yhteyden sellaiseen liittymänhaltijaan, jonka mobiililiittymä on otettu toisesta maasta. |
| --- | --- |

—

edelleen liian korkeat kuluttajahinnat muualla kuin vierailuverkossa, kun kuluttaja luo yhteyden sellaiseen liittymänhaltijaan, jonka mobiililiittymä on otettu toisesta maasta.

| 4.13 | Asetuksessa mainitaan ”kohtuullinen käyttö” kuvattaessa verkkovierailupalvelujen käyttöä, mutta komitea pitää valitettavana, ettei asetuksessa määritellä mitenkään tämän käsitteen rajoja eikä vahvisteta sääntöjä, jotka koskisivat oikeudenmukaista käyttöä rajoittamattomissa hinnoittelumalleissa, tai käsitellä ulkomaanpuhelujen hinnoittelua, olipa soittava asiakas vierailuverkossa tai ei. Komitean mielestä ilmaus ”edellyttäen, että verkkovierailupalveluja käytetään kohtuullisesti” olisi poistettava, koska sen laajuutta ei ole täsmennetty, sillä tosiasiassa operaattorit rajoittavat tällä perusteella kiinteämääräisen liittymän käyttöä vierailuverkoissa huomattavan paljon. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Komitea kiinnittää erityistä huomiota matkaviestinten käyttöön alueilla, jotka sijaitsevat Euroopan unioniin kuulumattomien maiden rajalla, ja suosittaa seuraavaa:






  — | Vaaditaan erityisjärjestelyjä operaattoreilta, jotka tarjoavat palveluja Euroopan unionin puolella, jotta EU:n RLAH-verkkovierailuhinnan kattavuus voidaan laajentaa kyseisiin maihin tai maantieteellisille naapurialueille. |
| --- | --- | --- |

4.14

—

Vaaditaan erityisjärjestelyjä operaattoreilta, jotka tarjoavat palveluja Euroopan unionin puolella, jotta EU:n RLAH-verkkovierailuhinnan kattavuus voidaan laajentaa kyseisiin maihin tai maantieteellisille naapurialueille.

| — | Tehdään kansainvälisiä sopimuksia EU:n RLAH-verkkovierailujen laajentamiseksi EU:n rajanaapurimaihin. |
| --- | --- |

—

Tehdään kansainvälisiä sopimuksia EU:n RLAH-verkkovierailujen laajentamiseksi EU:n rajanaapurimaihin.

| 4.15 | Komitea panee merkille, että EU:n asetuksen tarkistamiseen liittyvä tutkimus ja kuulemiset on toteutettu osittain ennen covid-19-kriisiä. Kriisi on rajoittanut dramaattisesti Euroopan sisäistä liikkuvuutta ja johtanut etätyövälineiden laajamittaiseen käyttöön sekä yliopistokurssien etälähetyksiin, mikä koskee erityisesti Erasmus+-opiskelijoita. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Komitea toteaa, että Euroopan unionissa on edelleen monia alueita, missä kuluttajille ei tarjota laajakaistayhteyksiä ja missä yhteydet eivät riitä vastaamaan näiden dataa runsaasti kuluttavien videokonferenssien vaatimaan kysyntään verkkovierailutilanteessa tai muuten. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Komitea kehottaa vahvistamaan merkittävästi ja laadullisesti toisaalta valokuitulaajakaistaverkon alueelliseen kattavuuteen liittyvää strategiaa ja toisaalta valmiuksia tarjota laajakaistayhteyksiä sekä paikallisille tilaajille että matkaviestinverkossa. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Mitä tulee kuluttajan saamaan varoitukseen siitä, että kuluttajan tai operaattorin asettama kulutusraja on lähestymässä, komitea katsoo, että operaattori olisi velvoitettava lähettämään uusi varoitus kuluttajalle aina, kun ensimmäisen kulutusrajan mukainen määrä on kulutettu uudelleen, ennen kaikkea jos on kyse samasta puhelusta tai datankäyttökerrasta. Siltä varalta, että varoitusten lähettäminen epäonnistuu tai niitä ei ole otettu käyttöön, olisi luotava mekanismit kohtuuttomien maksujen korvaamiseksi. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Komitea suosittaa, että kun otetaan käyttöön keskitetty tietokanta lisäarvopalvelujen numeroalueita varten, siihen sisällytetään mahdollisuus keskeyttää vilpilliseen tarkoitukseen luotu palvelu (ping call) oikeus- tai poliisiviranomaisten varoituksesta sekä muutoksenhakukeinot näiden palvelujen ylläpitäjiä varten. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | ETSK kehottaa ottamaan EU:n asetuksen täytäntöönpanon tavoitteeksi, että Euroopan unioni muodostaa lopulta todelliset sisämarkkinat, jolla voidaan käyttää dataa ja soittaa ”paikalliseen” hintaan kaikkien niiden kuluttajien matkapuhelimiin ja kiinteisiin puhelimiin, joilla on puhelinliittymä Euroopassa, samalla nopeudella ja samassa infrastruktuurissa riippumatta soittajan tai puhelun vastaanottajan maasta. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Komitea on huolissaan siitä, että tukkutason enimmäishintojen tarkistamismenetelmäksi ehdotetaan delegoitua säädöstä. Olisi tehtävä kattava lainsäädäntöanalyysi, jossa otetaan huomioon verkkovierailujen kehittymisen kaikki yhteiskunnalliset näkökohdat. Euroopan parlamentin ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kuuleminen on tässä asiassa tärkeää. |
| --- | --- |

4.21

Bryssel 7. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 531/2012, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2012, verkkovierailuista yleisissä matkaviestinverkoissa unionin alueella (EUVL L 172, 30.6.2012, s. 10).

1

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/33

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle uudesta varainhankintastrategiasta NextGenerationEU-välineen rahoittamiseksi”

(COM(2021) 250 final)

(2021/C 374/07)

| Esittelijä: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Esittelijä:

Judith VORBACH

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 22.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 186/0/4 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 31.5.2021

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus”

Hyväksyminen jaostossa

22.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

186/0/4

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että kaikki jäsenvaltiot ovat saattaneet päätökseen neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (1) (omia varoja koskeva päätös) ratifioinnin ja että uusi omia varoja koskeva päätös tuli siis voimaan 1. kesäkuuta 2021, minkä ansiosta komissio voi aloittaa lainanoton elpymisvälinettä varten. Komitea kehottaa kaikkia sidosryhmiä hoitamaan seuraavat vaiheet ripeästi, jotta varat saadaan liikkeelle. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | NextGenerationEU-välineen luottamusta lisäävä vaikutus on jo auttanut vakauttamaan unionin ja jäsenvaltioiden talouksia ja lainanottokustannuksia. Välineen varainhankinta kasvattaa EU:n turvallisten omaisuuserien volyymia ja vahvistaa euron kansainvälistä asemaa. ETSK toteaa, että NextGenerationEU-varainhankintastrategia perustuu lainanottoon pääomamarkkinoilta sekä yksityisiin investointeihin. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | NextGenerationEU-välineen varojen käytöstä käytävään laajaan keskusteluun verrattuna varainhankintaa pidetään teknisenä kysymyksenä. Toimivalla varainhankintastrategialla on kuitenkin keskeinen merkitys välineen sujuvan täytäntöönpanon kannalta. On kansalaisyhteiskunnan etujen mukaista huolehtia järkevästä varainhankinnasta, vakaalla pohjalla olevasta riskinhallinnasta, alhaisista lainanottokustannuksista ja kestävästä rahoituksesta, sillä markkinariskit jäävät viime kädessä sen kannettaviksi. Lainanoton ja velanhallinnan on pohjauduttava demokraattiseen valvontaan, legitimiteettiin ja avoimuuteen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | NextGenerationEU-välineen rahoitustarpeet edellyttävät pitkälle kehitettyä strategiaa, jonka avulla varmistetaan, että EU voi täyttää maksusitoumuksensa oikea-aikaisesti ja suotuisissa markkinaolosuhteissa. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että komissio hallinnoi varainhankintastrategiaa suoraan, ja suhtautuu myönteisesti siihen, että se lisää tähän liittyviä henkilöresurssejaan. Tämä olisi kuitenkin tehtävä niin, että huolehditaan sukupuolten tasapuolisesta edustuksesta. Lisäksi olisi perustettava neuvoa-antava lautakunta, jossa ovat edustettuina komissio, Euroopan parlamentti, neuvosto, työmarkkinaosapuolet ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK korostaa, että on tärkeää turvata EU:n erittäin hyvän luottokelpoisuuden säilyminen ja alhaiset lainanottokustannukset, jotta voidaan välttää lainanantajia lainanottajien kustannuksella hyödyttävät uudelleenjakovaikutukset. Tämä – yhdessä nopeutuvan talouskasvun kanssa – helpottaa myös takaisinmaksua. Luottokelpoisuus riippuu ennen kaikkea EU:n taloudellisesta, poliittisesta ja sosiaalisesta vahvuudesta, ja talous- ja rahaliiton syventäminen saattaisi sen entistä vakaammalle pohjalle. Kriiseihin olisi joka tapauksessa varauduttava, ja tähän voisi kuulua myös Euroopan keskuspankin (EKP) toimiminen viimesijaisena ostajana. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Uudessa varainhankintastrategiassa keskitytään kaiken kaikkiaan suurelta osin sijoittajasuhteisiin. ETSK suhtautuu myönteisesti lainanottopäätökseen ja rahoitussuunnitelmiin, jotka ovat lähinnä keinoja huolehtia avoimuudesta rahoitusmarkkinoiden kannalta. Suurelle yleisölle ja sen edustajille suunnatun viestinnän ei kuitenkaan pitäisi koskaan olla toissijainen painopiste. Komiteasta on ilahduttavaa, että yksi EU:n päämarkkinatakaajien verkostoon kuulumisen edellytyksistä on unionin toimivaltaisen viranomaisen suorittama valvonta. Koska asiaa koskevien sääntöjen noudattaminen on välttämätöntä, ETSK kannattaa Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) mahdollista osallistumista tähän valvontaan ja on tyytyväinen siihen, että myös muita viranomaisia voidaan nimetä tarkastamaan, noudattavatko päämarkkinatakaajaverkoston jäsenet asiasta annetussa päätöksessä vahvistettuja sääntöjä. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Mittavaan toimintaan pääomamarkkinoilla liittyy monenlaisia riskejä. ETSK kannattaa vankkojen riskinhallintajärjestelmien perustamista ja ”NextGenerationEU-tilin” pitämistä EKP:ssä. Koska hyvässä riskinhallinnassa on kyse yleisestä edusta, riskienhallintajohtajan olisi kuultava Euroopan parlamenttia ja neuvostoa korkean tason riskienhallinta- ja sääntöjenmukaisuuspolitiikkaa laatiessaan. Lisäksi komitea kehottaa komissiota huolehtimaan vastuuvelvollisuudesta, avoimuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta NextGenerationEU-välineeseen liittyvän lainanoton alusta alkaen ja varoittaa ottamasta liikaa lainaa EU:n ulkopuolisilta sijoittajilta sekä kannattaa uusien omien varojen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK suhtautuu yleisesti ottaen myönteisesti NextGenerationEU-välineen tehostettuun riskinjakokomponenttiin mutta korostaa myös riskien vähentämisen olevan tärkeää, jotta voidaan turvata rahoitusmarkkinoiden vakaus ja suojella kunnolla unionin taloudellisia etuja. ETSK on kansalaisyhteiskunnan intressien asianmukaista huomioon ottamista silmällä pitäen tyytyväinen kaavailtuun ”NextGenerationEU-välineen vihreitä joukkolainoja koskevaan kehykseen” ja ehdottaa, että harkitaan myös välineeseen liittyvien sosiaalivaikutteisten joukkolainojen liikkeeseenlaskua. |
| --- | --- |

1.8

2.   Lausunnon taustaa

| 2.1 | EU:n talouteen ohjataan NextGenerationEU-välineen kautta avustusten ja lainojen muodossa enimmillään 806 miljardia euroa. Tämä määrä on 5 prosenttia suhteessa EU:n BKT:hen, ja komissio rahoittaa sen ottamalla EU:n lukuun lainaa kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta. NextGenerationEU:n on tarkoitus olla tilapäinen väline, ja lainat otetaan vuoden 2021 puolivälin ja vuoden 2026 välisenä aikana. Komissio toteuttaa tällöin 150–200 miljardin euron varainhankintatoimet vuosittain. EU:n markkinoilta hankkima rahoitus on määrä maksaa takaisin joko suoraan jäsenvaltioiden toimesta (kun kyseessä ovat lainat) tai EU:n talousarvion kautta (kun kyseessä on tuki, jota saajan ei tarvitse maksaa takaisin) joulukuuhun 2058 mennessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tiedonanto uudesta varainhankintastrategiasta NextGenerationEU-välineen rahoittamiseksi (2) on annettu päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 5 artiklan 3 kohdan nojalla. Kyseisessä kohdassa edellytetään, että komissio vahvistaa tarvittavat järjestelyt lainanottotoimien hallinnointia varten ja tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti velanhallintastrategiansa kaikista näkökohdista. Koska kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet omia varoja koskevan päätöksen, komissio panee tiedonannossa esitetyn ja kolmessa asiaan liittyvässä päätöksessä (3) täsmennetyn varainhankintastrategian täytäntöön. Strategian mukaisiin instrumentteihin kuuluvat EU:n joukkolainat ja EU:n velkasitoumukset, ja tekniikkana käytetään syndikointia ja huutokauppaa. Lainattavien enimmäismäärien vahvistamisesta tehdään vuotuinen päätös, ja rahoitussuunnitelmat laaditaan puoleksi vuodeksi kerrallaan. Komissio vahvistaa omia rakenteitaan ja perustaa yleiseurooppalaisen päämarkkinatakaajien verkoston. |
| --- | --- |

2.2

3.   Yleistä

| 3.1 | ETSK on kannattanut NextGenerationEU-välinettä alusta alkaen ja ilmaissut sille toistuvasti tukensa (4). Komitea vahvistaa vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 antamassaan lausunnossa (5), että ”Next Generation EU -aloite on laadittu ja hyväksytty oikeassa muodossa ja hyvissä ajoin”. Koska väline on omiaan lisäämään luottamusta, se vaikuttaa jo nyt myönteisesti EU:n talouteen ja on vähentänyt syvän kriisin todennäköisyyttä eräissä maissa. Pitkällä aikavälillä EU:n talouden tuotannon odotetaan kasvavan sen ansiosta huomattavasti, mikä tarkoittaa sitä, että loppujen lopuksi kaikista jäsenvaltioista todennäköisesti tulee nettosaajia (6). Komitea on tyytyväinen siihen, että kaikki jäsenvaltiot ovat saattaneet päätökseen omia varoja koskevan päätöksen ratifioinnin, minkä ansiosta lainanotto voidaan aloittaa, ja kehottaa kaikkia sidosryhmiä hoitamaan seuraavat vaiheet ripeästi, jotta varat saadaan liikkeelle. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | NextGenerationEU-välineen varojen käytöstä käydään aivan aiheellisesti laajaa keskustelua, ja myös uusista omista varoista keskustellaan, tosin vähäisemmässä määrin. Tähän verrattuna NextGenerationEU-välineen varainhankintaan, jota pidetään pikemminkin teknisenä kuin poliittisena kysymyksenä, on kiinnitetty niukalti huomiota. Välineeseen liittyvä lainanotto lisää kuitenkin ratkaisevasti unionin taloudellisia velvoitteita, ja se on hoidettava demokraattisen valvonnan alaisuudessa ja legitiimillä ja avoimella tavalla. ETSK korostaa, että on yleisen edun mukaista huolehtia järkevästä ja kestävästä rahoituksesta, vakaalla pohjalla olevasta riskinhallinnasta ja alhaisista lainanottokustannuksista. Euroopan kansalaisyhteiskunta on viime kädessä vastuussa syntyneistä veloista, ja korkeammat lainanottokustannukset merkitsisivät uudelleenjakovaikutuksia, jotka hyödyttäisivät lainanantajia lainanottajien kustannuksella. Toimivalla varainhankintastrategialla on myös keskeinen merkitys NextGenerationEU-välineen sujuvan täytäntöönpanon kannalta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK panee merkille, että ehdotettu strategia perustuu kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta hankittavaan rahoitukseen. Käyttöön ei oteta pääomapuskureita, kuten Euroopan vakausmekanismissa (EVM), eikä suunnitelmissa ole pidentää velkojen takaisinmaksuaikaa vuoden 2058 jälkeen. Julkista keskustelua on kuitenkin käyty myös muista lähestymistavoista, esimerkiksi ikuisista joukkolainoista, jotka taattaisiin ja laskettaisiin liikkeeseen yhdessä EKP:n kanssa (7). Pitkällä aikavälillä ja erityisesti silloin, kun on kyse pysyvän yhteisen velan liikkeeseenlaskusta, olisi harkittava viimesijaisen lainanantajan tehtävän antamista EKP:lle. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Koska NextGenerationEU-välineen rahoitustarpeet ovat suuret, tukien maksatusaikataulu on monimutkainen ja siihen saattaa liittyä epävarmuutta eivätkä talousarviomäärärahat ole tarkasti tiedossa, lainanotto markkinoilta edellyttää pitkälle kehitettyä varainhankintastrategiaa. Rahoitusmarkkinoiden kehityssuuntauksia on ennakoitava, jotta voidaan varmistaa, että unioni pystyy täyttämään maksusitoumuksensa oikea-aikaisesti eikä joudu hankkimaan pääomaa epäsuotuisissa markkinaolosuhteissa. Tämä vaatii markkinatuntemusta ja mahdollisuutta päättää joustavasti, milloin varainhankintatoimia toteutetaan ja mitä tekniikoita varainhankinnassa käytetään, jotta toteutusriski ja varainhankintakustannukset jäävät mahdollisimman pieniksi. ETSK pitää erittäin tärkeänä, että komissio hallinnoi varainhankintastrategiaa suoraan eikä ulkoista hallinnointia. Tätä varten tarvitaan uusia toimintavalmiuksia, ja komissio on aivan oikeutetusti ryhtynyt vahvistamaan tähän liittyviä henkilöresurssejaan ja osaamistaan. Komitea kehottaa komissiota soveltamaan tässä yhteydessä sukupuolten tasapuoliseen edustukseen perustuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Lisäksi ETSK panee merkille, että komissio saa NextGenerationEU-välineen varainhankintastrategian myötä yhä enemmän vastuuta, ja suhtautuu myönteisesti sekä toimielinten välisen sopimuksen (8) määräyksiin että komission velvoitteeseen tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti velanhallintastrategian kaikista näkökohdista. Päivitetyt tiedot toimitetaan niille vuosittain vuoden 2021 kolmannesta neljänneksestä alkaen. Koska yleisen edun kannalta on hyvin tärkeää, että välineen varainhankinta on vakaalla pohjalla, vaikuttaa siltä, että osallistumisen on oltava vähintäänkin tämäntasoista. ETSK ehdottaa lisäksi NextGenerationEU-välineen varainhankintaa käsittelevän neuvoa-antavan lautakunnan perustamista. NextGenerationEU-välineen riskienhallinta- ja valvontakomitean jäsenten olisi kokoonnuttava puolivuosittain Euroopan parlamentin, neuvoston, työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan valikoitujen, rahoitusmarkkinakysymysten asiantuntemusta omaavien edustajien kanssa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU:n korkean luottoluokituksen ja vakaiden näkymien ansiosta komissio saa lainaa edullisin rahoitusehdoin ja voi siirtää hyödyn edelleen jäsenvaltioille. ETSK korostaa, että lainanottokustannukset on tärkeää saada pysymään alhaisina koko rahoituskauden ajan. Yhdessä talouskasvun ennustetun nopeutumisen kanssa tämä helpottaa takaisinmaksua huomattavasti. EU:n luottokelpoisuus riippuu ennen kaikkea unionin taloudellisesta, poliittisesta ja sosiaalisesta vahvuudesta, ja talous- ja rahaliiton syventäminen saattaa sen entistä vakaammalle pohjalle. Valitettavasti hajottavat voimat ja jäsenvaltioiden väliset sitkeät ristiriidat taas todennäköisesti heikentävät sitä, ja takauksien realisoituminen (9) tiettyjen jäsenvaltioiden kustannuksella saattaa aiheuttaa vakavia poliittisia jännitteitä (10). Lisäksi olisi varauduttava talous-, rahoitusmarkkina-, terveys- tai muihin kriiseihin, ja siksi on välttämätöntä rakentaa varainhankintastrategia mahdollisimman joustavalle ja kestävälle perustalle. Tähän voi kuulua myös Euroopan keskuspankin (EKP) toimiminen viimesijaisena ostajana. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | NextGenerationEU-välineen varainhankintatoimet ovat jo käynnistyneet, mutta uusien omien varojen käyttöönoton aikataulu ei ole yhtä selvä. Komission on määrä esittää vuoden 2021 puolivälissä ehdotukset hiilitullimekanismiin, päästökauppajärjestelmään ja digitaaliveroon perustuvista uusista omista varoista. Lisäksi vuonna 2024 voitaisiin tehdä ehdotuksia muun muassa finanssitransaktioverosta tai yrityssektoriin liittyvästä rahoitusosuudesta. Jos uusia omia varoja on käytettävissä ennen vuoden 2028 tammikuuta, takaisinmaksu aloitetaan niiden turvin jo suunniteltua aikaisemmin. ETSK kehottaa komissiota aikaistamaan vuodeksi 2024 kaavailtuja ehdotuksia ja kannattaa uusien omien varojen ripeää käyttöönottoa. Jos käyttöönotto hoidetaan asianmukaisesti, niiden avulla voitaisiin kompensoida veroja, joita ei verokilpailun vuoksi pystytä käytännössä perimään kansallisella tasolla, ja lisäksi niistä olisi apua oikeudenmukaisen takaisinmaksujärjestelmän luomisessa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa. Näin voitaisiin myös välttää tarve lisätä jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia tai leikata EU:n talousarviosta rahoitettavia menoja. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | NextGenerationEU-välineen puitteissa tapahtuva noin 800 miljardin euron lainanotto kasvattaa euromääräisten turvallisten omaisuuserien volyymin osapuilleen 2 biljoonaan euroon, mukaan lukien SURE (11) ja EVM:n/EFVJ:n ja Euroopan investointipankin (EIP) kautta ennen pandemiaa liikkeeseen lasketut 800 miljardin euron arvoiset omaisuuserät (12). Lisäämällä turvallisia eurooppalaisia omaisuuseriä, joiden maturiteetti voi olla jopa 30 vuotta, tarjotaan uusia turvallisia sijoitusvälineitä, autetaan pankkeja monipuolistamaan hallussaan olevien valtionvelkakirjojen valikoimaa, parannetaan euroalueen houkuttavuutta ja vahvistetaan euron kansainvälistä asemaa. NextGenerationEU-välineen luottamusta vahvistava vaikutus todennäköisesti myös vähentää valtioiden ja yksityisen sektorin lainanottokustannuksia erityisesti niissä euroalueen maissa, joissa kustannuserot Saksaan nähden ovat suuret. Lisäksi NextGenerationEU-välineeseen liittyvä lainananto tarjoaa jäsenvaltioille vaihtoehdon silloin, kun markkinahäiriöt vaikuttavat kansallisten joukkolainojen liikkeeseenlaskuun. ETSK suhtautuu myönteisesti riskinjakokomponentin tehostamiseen mutta korostaa, että on myös tärkeää vähentää riskejä huolehtimalla rahoitusmarkkinoiden hyvästä sääntelystä ja valvonnan lähentämisestä. |
| --- | --- |

3.8

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että vuotuisessa lainanottopuitepäätöksessä vahvistetaan esimerkiksi pitkäaikaisen ja lyhytaikaisen varainhankinnan enimmäismäärät ja että lainanotto toteutetaan puolivuosittain laadittavien, suoritettaviksi tuleviin maksuihin perustuvien varainhankintasuunnitelmien pohjalta. Näiden on ilmeisesti tarkoitus lisätä avoimuutta markkinoiden kannalta niin, että liikkeeseenlaskut ovat sijoittajien ennakoitavissa ja koordinointi muiden liikkeeseenlaskijoiden kanssa on helpompaa, sekä toimia Euroopan parlamentille ja neuvostolle suunnatun tiedotuksen lähtökohtana. Komitea on täysin tietoinen sijoittaja- ja liikkeeseenlaskijasuhteiden merkityksestä mutta korostaa, että suurelle yleisölle ja sen edustajille kohdennetun viestinnän ei pitäisi koskaan olla toissijainen painopiste ja että unionin taloudellisia etuja on suojeltava tarkoin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Jatkuvalla likviditeettisuunnittelulla varmistetaan, että käteisvarat ovat riittävät likviditeettivajeiden välttämiseksi ja ettei tarpeettoman suuria käteisvarasaldoja pääse syntymään. Kun otetaan huomioon, että pääomamarkkinoiden vastaanottokyky on rajallinen ja että likviditeettivajeet haittaisivat NextGenerationEU-välineen täytäntöönpanoa, ETSK kehottaa asettamaan vakaat riskipuskurit kohtuuttoman kustannusten minimoinnin edelle ja kannattaa varsinkin sitä, että toiminnan vakautta turvaavia käteisvaroja säilytetään EKP:ssä nimenomaan tähän tarkoitukseen varatulla tilillä, jotta niihin ei kohdistuisi vastapuoliriskiä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EU:n päämarkkinatakaajien verkoston jäsenyys antaa rahoituslaitoksille oikeuden osallistua huutokauppoihin. Se tuo mukanaan muun muassa sellaisia tehtäviä kuin markkinoiden likviditeetin edistäminen ja rehellisen neuvonnan ja markkinatietouden tarjoaminen komissiolle, ja siihen liittyy myös osto- ja raportointisitoumuksia. ETSK on tyytyväinen siihen, että hakijoiden on jo oltava jonkin EU:ssa toimivan päämarkkinatakaajien verkoston aktiivisia jäseniä ja unionin toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa. Päämarkkinatakaajilla on keskeinen rooli NextGenerationEU-välineen varainhankinnassa, ja yksikin laiminlyönti tai väärinkäytös saattaisi johtaa korkeampiin lainanottokustannuksiin. Lisäksi on otettava huomioon vastapuoliriskit sekä päämarkkinatakaajien markkinavoima ja merkitys järjestelmän kannalta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Koska päämarkkinatakaajien verkoston jäsenillä on merkittäviä vastuutehtäviä, niiden on ehdottomasti noudatettava asiaa koskevia sääntöjä. Päämarkkinatakaajien verkostosta annetussa päätöksessä (13) vahvistettujen sääntöjen noudattamisen valvonta perustuu suurelta osin päämarkkinatakaajien omiin raportointivelvollisuuksiin. Lisäksi ETSK kannattaa OLAFin mahdollista osallistumista valvontaan ja suhtautuu myönteisesti siihen, että myös muita viranomaisia voidaan nimetä kolmansina osapuolina suorittamaan komission ohella tarkastuksia sen todentamiseksi, että päämarkkinatakaajien verkoston jäsenet noudattavat päätöstä. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Komissio aikoo myös kehittää menetelmän sen määrittämiseksi, mitkä päämarkkinatakaajat voidaan valita osallistujiksi syndikoituihin transaktioihin ja nimetä kutakin lainanottotransaktiota varten. Erityisen aktiivisten verkoston jäsenten olisi voitava toimia syndikoitujen transaktioiden pääjärjestäjinä ja järjestäjinä ja saada tästä korvaus. Tämän ryhmän olisi osallistuttava markkinatakaustoimintaan, edistettävä liikkeeseenlaskuja sijoittajien kanssa ja tarjottava komissiolle lisäksi rehellistä neuvontaa ja markkinatietoutta. ETSK panee merkille rahoituslaitosten keskeisen aseman varainhankintatoimissa ja kiinnittää huomiota mahdollisiin eturistiriitoihin, erityisesti neuvoa-antavan roolin yhteydessä. Joka tapauksessa on erittäin suotavaa huolehtia siitä, että viranomaisilla on korkeatasoista rahoitusmarkkinaosaamista ja -tietoutta. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.4 | Mittavaan toimintaan pääomamarkkinoilla liittyy monenlaisia riskejä, jotka jäävät viime kädessä Euroopan kansalaisyhteiskunnan kannettaviksi. ETSK on täysin samaa mieltä komission kanssa siitä, että kun ”otetaan huomioon rahoitustoimien ennennäkemätön volyymi ja varainhankintastrategialta vaadittava kehittyneisyys, on äärimmäisen tärkeää, että NextGenerationEU-välineen toimiin sovelletaan vankkaa ja riippumatonta kehystä, jolla varmistetaan riskienhallinta ja sääntöjen noudattaminen”. Onkin varmistettava, että välineeseen liittyvät toimet toteutetaan tiukimpien rehellisyyttä, nuhteettomuutta ja moitteetonta varainhoitoa koskevien vaatimusten mukaisesti. Komitea kannattaa vankkojen hallinto- ja riskinhallintajärjestelmien perustamista, ja tähän kuuluu myös sellaisten periaatteiden vahvistaminen ja rakenteiden luominen, joilla varmistetaan kaikkien NextGenerationEU-välineen rahoitustoimien tinkimätön ja riippumaton valvonta. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Ehdotetussa järjestelmässä keskeisessä asemassa on riskienhallintajohtaja, joka hoitaa tehtäviään täysin itsenäisesti ja raportoi muun muassa komission budjettipääosaston pääjohtajalle ja talousarviosta vastaavalle kollegion jäsenelle. Riskienhallintajohtaja vastaa korkean tason riskienhallinta- ja sääntöjenmukaisuuspolitiikan kehittämisestä ja varmistaa, että kaikki NextGenerationEU-välineen toimet ovat sen mukaisia, ja häntä avustavat sääntöjen noudattamista valvova virkamies ja riskienhallinta- ja valvontakomitea. Hyvän riskinhallinnan tärkeän merkityksen ja siihen liittyvän yleisen edun vuoksi olisi harkittava mahdollisuutta velvoittaa riskienhallintajohtaja kuulemaan Euroopan parlamenttia ja neuvostoa korkean tason riskienhallinta- ja sääntöjenmukaisuuspolitiikan laadinnan yhteydessä. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Riskien hallintaan lainanottotoimien alussa, erityisesti riskienhallintajohtajan nimittämistä edeltävänä aikana ja korkean tason riskienhallinta- ja sääntöjenmukaisuuspolitiikan laatimista varten kaavaillun kolmen kuukauden ajanjakson kuluessa, liittyy vielä avoimia kysymyksiä. Lainojen ja niiden rahoittamiseksi liikkeeseen laskettujen instrumenttien maturiteettierojen vaikutuksen poistamiseksi komissio turvautuu erityisesti vuonna 2021 erinäisiin rahoitusmarkkinavälineisiin, kuten vaihtosopimuksiin (swap) sekä mahdollisesti yritystodistuksiin, jotka ovat erityisen riskialttiita. ETSK kehottaa komissiota huolehtimaan vastuuvelvollisuudesta, avoimuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta NextGenerationEU-välineeseen liittyvän lainanoton alusta alkaen. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.5 | On ilmeistä, että monipuolisen varainhankintastrategian asianmukainen hallinnointi edellyttää yksityiskohtaista ja kattavaa kirjanpitojärjestelmää, ja ETSK suhtautuu myönteisesti komission back-office- ja kirjanpitotoimintojen vahvistamiseen. Testattujen ja hyväksi havaittujen ohjelmistojen käytön olisi tietysti oltava vakiokäytäntö. Komitea panee merkille, että komission tilinpitäjällä on tärkeä rooli, sillä tämän tehtävänä on huolehtia kaikkien NextGenerationEU-välineen toimien asianmukaisesta kirjanpidosta ja ”NextGenerationEU-tilin” avaamisesta EKP:hen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK toteaa, että sijoittajasuhdestrategian ja siihen liittyvien välineiden kehittäminen on keskeinen osa uutta varainhankintastrategiaa. Yksi kaavailtu väline on EU:n varainhankintaa koskeva uutiskirje, jolla komissio tiedottaa sijoittajille suunnitelmistaan säännöllisesti ja läpinäkyvästi. Komissio pyrkii myös aktiivisesti tavoittamaan ”sijoittajat eri puolilla maailmaa” järjestelmällisen vierailuohjelman avulla. Komitea varoittaa kuitenkin ottamasta liikaa lainaa EU:n ulkopuolisilta sijoittajilta, sillä siihen saattaa erityisesti kriisiaikoina liittyä yhä suurempia riskejä, esimerkiksi vaara lainanannon äkillisestä keskeyttämisestä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Komissio pyrkii hankkimaan 30 prosenttia NextGenerationEU-välineen rahoittamiseen tarvittavista varoista laskemalla liikkeeseen vihreitä joukkolainoja. Tämä voi merkitä sitä, että niitä lasketaan liikkeeseen yhteensä jopa 250 miljardin euron arvosta, jolloin EU:sta tulisi yksi maailman suurimmista vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskijoista ja sen asema politiikan suunnannäyttäjänä ja markkinajohtajana kestävän rahoituksen alalla vahvistuisi. ETSK on tyytyväinen kaavailtuun ”NextGenerationEU-välineen vihreitä joukkolainoja koskevaan kehykseen”, jonka lähtökohtana on jäsenvaltioiden velvollisuus varmistaa, että 37 prosenttia elpymis- ja palautumistukivälineen turvin rahoitetuista menoista liittyy ilmastonmuutoksen torjuntaan. NextGenerationEU-välineen puitteissa olisi niin ikään lisättävä sosiaalivaikutteisten joukkolainojen liikkeeseenlaskua SURE-välineen 100 miljardin euron suuruisen rahoituskapasiteetin täydentämiseksi. Jotta EU-maat voivat saada elpymis- ja palautumistukivälineestä tukea, niitä kehotetaan myös suunnittelemaan hankkeita esimerkiksi sellaisilla politiikanaloilla kuin osallistava kasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Tämä luo perustan sosiaalivaikutteisten joukkolainojen liikkeeseenlaskua koskevan kehyksen laatimiselle, ja näin kansalaisyhteiskunnan intressit voitaisiin ottaa varainhankintastrategiassa kaikilta osin huomioon. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel 8. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

1

(2)  COM(2021) 250 final

2

(3)  C(2021) 2500 final (EUVL L 131, 16.4.2021, s. 170), C(2021) 2501 final ja C(2021) 2502 final

3

(4)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 124

4

(5)  EUVL C 155, 30.4.2021, s. 45

5

(6)  The nonsense of Next Generation EU net balance calculations | Bruegel

6

(7)  Covid Perpetual Eurobonds: Jointly guaranteed and supported by the ECB

7

(8)  Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen toimielinten sopimus, 16. joulukuuta 2020.

8

(9)  Omia varoja koskevan päätöksen hyväksymisen johdosta.

9

(10)  Ks. päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 9 artiklan 5 kohta.

10

(11)  Eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline.

11

(12)  Klaus Regling, verkkoseminaari Deepening EMU and the role of ESM, 5.5.2021.

12

Deepening EMU and the role of ESM

(13)  C(2021) 2500 final

13

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/38

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma”

(COM(2021) 102 final)

(2021/C 374/08)

| Esittelijät: | Cristian PÎRVULESCU


  Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Esittelijät:

Cristian PÎRVULESCU

Carlos Manuel TRINDADE

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 21.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 160/79/19 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 26.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

21.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

160/79/19

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaan toimintasuunnitelmaan, jäljempänä ”suunnitelma”, ja sen täytäntöönpanoon EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin oman toimivallan ja pitää sitä erittäin oikea-aikaisena, erityisesti koska covid-19-pandemia on häirinnyt kaikkia ihmiselämän alueita pahentaen olemassa olevia sosiaalisia ongelmia ja kohdistanut valtavasti painetta valtion instituutioihin, yhteisöihin, organisaatioihin sekä yrityksiin. ETSK varoittaa, että pandemia ei ole päättymässä lähiaikoina. Siksi EU:n ja jäsenvaltioiden on kehitettävä ja käytettävä asianmukaista infrastruktuuria pandemian asettamiin haasteisiin vastaamiseksi suunnitelman puitteissa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä pitäen mielessä, että toimiva kansalaiskeskustelu ja sosiaalinen vuoropuhelu sekä työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen, jotka kaikki ovat merkittävä osa kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta, ovat tässä suhteessa ratkaisevan tärkeitä. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK on hyvillään suunnitelmaa koskevasta poliittisesta yhteisymmärryksestä, joka saavutettiin sosiaalialan huippukokouksessa Portossa tehdyllä Porton sitoumuksella. ETSK suhtautuu myönteisesti myös neuvoston Porton julkilausumaan. ETSK kannattaa varauksetta julkilausuman kohtaa 4, jossa todetaan, että suunnitelman ”täytäntöönpano vahvistaa unionin pyrkimyksiä kohti digitaalista, vihreää ja oikeudenmukaista siirtymää ja edistää ylöspäin tapahtuvaa taloudellista ja sosiaalista lähentymistä sekä väestöhaasteisiin vastaamista. Sosiaalinen ulottuvuus sekä sosiaalinen vuoropuhelu ja työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen ovat aina olleet erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden ytimessä. Sitoutumisemme yhtenäisyyteen ja solidaarisuuteen tarkoittaa myös yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamista kaikille niin, että ketään ei jätetä.” |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK tukee suunnitelmassa esitettyä visiota ja tavoitteita ja suhtautuu myönteisesti suunnitelman perustana olevaan ajatukseen siitä, että merkityksellisten ja yksimielisesti asetettujen sosiaalisten tavoitteiden hyväksyminen auttaa keskittämään poliittiset ponnistelut tulosten saavuttamiseen ja kannustaa merkittävällä tavalla uudistuksiin ja investointeihin jäsenvaltioissa. ETSK korostaa myös, että toimintasuunnitelman olisi oltava konkreettinen ja käytännönläheinen ja siihen sisältyvien toimenpiteiden tulisi olla mitattavissa. Lisäksi tarvitaan asiaankuuluvien sidosryhmien yhteisesti sopimia seurantakehyksiä sosiaalisine, ekologisine ja taloudellisine kriteereineen (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK tiedostaa sosiaalisten mallien moninaisuuden ja niiden muodostaman yhteisen pohjan EU:ssa. Ne ovat osa yhteistä historiaamme ja muodostavat perustan jakamallemme sitoutumiselle Euroopan sosiaaliseen malliin, joka on erottamaton osa yhteismarkkinoita ja kaikkea EU:n politiikkaa. Maita, joiden sosiaaliset mallit eivät ole yhtä vahvoja, olisi tuettava voimakkaasti edistämällä investointeja, oppimista ja vertailuanalyyseja. Kansalaisten hyvinvoinnin ja perusoikeuksien olisi perustuttava yhteiseen ja johdonmukaiseen sosiaaliseen malliin, joka on riittävän joustava, jotta siinä voidaan ottaa huomioon erilaiset kansalliset perinteet ja kokemukset perussopimuksen, sosiaalisten oikeuksien pilarin ja sitä koskevan uudistetun ja tulevaisuuteen suuntautuvan yhteisymmärryksen arvojen, periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että sosiaalisten vähimmäisnormien takaaminen kaikille EU:ssa asuville henkilöille on äärimmäisen tärkeää oikeudenmukaisen ja osallistavan yhteiskunnan rakentamiseksi. Sosiaalisen pilarin täytäntöönpanossa olisi pyrittävä tasapainoiseen lainsäädännön ja ei-sitovien säädösten yhdistelmään. Lainsäädännön olisi oltava kaikilta osin perusoikeuskirjan ja paremman säädöskäytännön periaatteiden mukaista, ja sen laatimisessa olisi kuultava perusteellisesti EU:n ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kuten ETSK on jo aikaisemmin todennut, kilpailukyky sekä osaamiseen ja tietoon perustuva tuottavuuden kasvu ovat varmoja keinoja eurooppalaisten yhteiskuntien hyvinvoinnin ylläpitämiseksi. Meidän on yhtäältä lujitettava Euroopan sosiaalisen markkinatalousjärjestelmän vahvuuksia ja toisaalta korjattava sen heikkouksia ja näin mukautettava sitä kohtaamaan tulevat haasteet (2). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että pilarin kaikille 20 periaatteelle olisi asetettava erityistavoitteita ja päämääriä. ETSK kehottaa lisäksi jäsenvaltioita asettamaan vapaaehtoisesti omat kunnianhimoiset tavoitteensa, jotta kaikki jäsenvaltiot yhdessä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa edistäisivät EU:n tavoitteiden saavuttamista. Euroopan komission olisi seurattava ja tuettava pilariin ja suunnitelmaan liittyvän vuoropuhelun laatua ja tuloksia ja tiedotettava niistä. Tavoitteet ja päämäärät olisi sisällytettävä eurooppalaiseen ohjausjaksoon ja kansallisiin uudistussuunnitelmiin liittyvään raportointimekanismiin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK ehdottaa, että suunnitellun väliarvioinnin tehostamiseksi jäsenvaltiot voisivat rakentavassa vuoropuhelussa työmarkkinaosapuolten kanssa määritellä suunnitelmalle välitavoitteet vuoteen 2025, jotta voidaan arvioida sen täytäntöönpanon ensimmäisellä puoliskolla saavutettua edistymistä. Nykyisten koordinointijärjestelmien käyttöä koskevan ohjeistuksen tulisi olla komission painopisteenä suhteessa jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK ehdottaa, että eurooppalaista ohjausjaksoa tulisi käyttää suunnitelman soveltamista varten tarkoitettuna eurooppalaisena koordinointimekanismina. Tämä koordinointimekanismi voisi olla toimielinten välinen sosiaalista pilaria käsittelevä EU:n foorumi, joka kokoontuisi säännöllisesti arvioimaan edistymistä ja antamaan uutta pontta suunnitelmalle. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa aikomusta päivittää tarvittaessa sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua ja pyrkiä yhdenmukaistamaan se YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK katsoo, että eurooppalainen ohjausjakso on sopiva kehys suunnitelman seurannalle. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä yhtäläistä huomiota sosiaalisten ja ympäristöä koskevien tavoitteiden asemaan yhdessä makrotalouden vakauden ja tuottavuuden kanssa. Komitea suhtautuu myönteisesti suunnitelmassa esitettyyn toteamukseen, että kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat muodostavat ainutlaatuisen tilaisuuden suunnitella ja rahoittaa investointeja ja uudistuksia, joilla tuetaan sosiaalista ja työllisyyteen keskittyvää elpymistä samalla kun toteutetaan vihreää siirtymää ja digitalisaatiota ja pannaan täytäntöön eurooppalaisen ohjausjakson mukaiset asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Suunnitelmassa kehotetaan täydellä syyllä jäsenvaltioita hyödyntämään eurooppalaista ohjausjaksoa parhaalla mahdollisella tavalla ja tarttumaan elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoamaan ennennäkemättömään tilaisuuteen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK panee merkille, että suunnitelmassa ei selkeästi vaadita, että nykyistä hätätilanteen tukea on jatkettava, kunnes talous ei enää tarvitse sitä, eikä siinä näin ollen pidetä riittävässä arvossa tarvetta suojella työpaikkoja ja yrityksiä kriisin aikana. ETSK toteaa myös, että vaikka Next Generation EU on SEUT-sopimuksen 122 artiklaan perustuva hätätilanteen väline ja sitä käsitellään jatkossakin kertaluonteisena toimenpiteenä, se on myös ennakkotapaus ja esimerkki rohkeaan ja rakentavaan toimintaan. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK panee merkille, että suunnitelmassa tunnustetaan, että vahva poliittinen reagointi covid-19-pandemiaan sekä kansallisella että EU:n tasolla on auttanut rajoittamaan sen sosiaalisia seurauksia ja työllisyysvaikutuksia ja tukemaan yrityksiä ja työntekijöitä. ETSK toteaa myös, että pandemia on korostanut olemassa olevaa eriarvoisuutta (erityisesti alhaisemman koulutustason omaavien työntekijöiden, naisten, nuorten, maahanmuuttajien ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta) ja että tämän seurauksena työttömyys ja eriarvoisuus todennäköisesti lisääntyvät entisestään, jollei sosiaalista edistystä nivota kestävään talouskasvuun. ETSK toivoo, että suunnitelma myötävaikuttaa tämän suuntauksen kääntämiseen, ja korostaa tarvetta edistää kestäviä ja kilpailukykyisiä talouksia, jotka perustuvat laadukkaisiin työpaikkoihin ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK katsoo, että köyhyyden torjunnassa voidaan EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla toteuttaa enemmän toimia YK:n vahvistaman Agenda 2030 -toimintaohjelman ensimmäisen kestävän kehityksen tavoitteen mukaisesti. ETSK katsoo erityisesti, että EU:n olisi asetettava tavoitteeksi vähentää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien lasten osuutta vuoden 2019 22,8 prosentista 10 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä siten, että kaikissa jäsenvaltioissa tehdään vastaavat vapaaehtoiset sitoumukset. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK ehdottaa, että suunnitelmaan sisällytetään toimenpiteitä tulojen eriarvoisuuteen puuttumiseksi, kun otetaan huomioon hyvin määritelty sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ensisijainen tavoite, joka on olennainen osa Euroopan sosiaalista mallia. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK katsoo, että suunnitelmalla olisi edistettävä paitsi uusien työpaikkojen luomista – mikä on perusteltu tavoite – myös työelämän laatua, mihin kuuluu myös epävarman työn torjuminen. Käytössä olisi oltava asianmukaiset oikeudelliset ja hallinnolliset tarkastukset jäsenvaltiotasolla sen varmistamiseksi, että työntekijöillä on turvalliset työolot, riittävä ja ennustettava palkka ja järjestäytynyt edustus työpaikalla. ETSK on erityisen huolissaan monien kausityöntekijöiden, maataloudessa, palvelualalla ja rakennusalalla työskentelevien EU:n kansalaisten ja EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten työoloista, ja kehottaa panemaan tehokkaasti täytäntöön avoimista ja ennakoitavista työehdoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1152 (3), jolla pyritään parantamaan työoloja ja -ehtoja edistämällä avoimempaa ja ennakoitavampaa työelämää ja varmistamalla samalla työmarkkinoiden mukautuvuus. ETSK katsoo, että työssäkäyvien köyhyysriskiastetta olisi alennettava merkittävästi. Tavoitteeseen poistaa työssäkäyvien köyhyys olisi pyrittävä asettamalla yhteiset eurooppalaiset vähimmäisnormit EU:n tasolla. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK suhtautuu myönteisesti aikomukseen vähentää miesten ja naisten välisiä eroja työllisyydessä ja palkkauksessa vuosikymmenen aikana ja aikomukseen lisätä varhaiskasvatuksen tarjontaa – vaikka tätä lisäystä ei olekaan vielä määritetty lukuarvoina. ETSK kannattaa tämän vuoksi eurooppalaista lapsitakuuta. Sukupuolten tasa-arvoon olisi pyrittävä kaikilla talous- ja yhteiskuntaelämän alueilla. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK panee merkille, että suunnitelmaan ei sisälly ehdotusta toimeentuloturvan vähimmäistasoa koskevaksi direktiiviksi, jota komitea pitää välttämättömänä kaikkein vakavimpien köyhyyden muotojen torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | ETSK tukee komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamaa kehotusta saattaa päätökseen neuvottelut sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevien sääntöjen tarkistamisesta, jotta voidaan parantaa työntekijöiden liikkuvuutta ja tarjota riittävä sosiaalinen suojelu EU:ssa aiheuttamatta työntekijöille ja yrityksille liiallista rasitetta. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta on tuettava ja työmarkkinaosapuolten jäsenmäärää ja järjestäytymisastetta lisättävä. Näin ollen ETSK ehdottaa, että harkitaan asiaankuuluvien indikaattorien käyttöönottoa ja seurantaa kansallisella tasolla ja EU:n tasolla ja että näitä tavoitteita tuetaan valmiuksien kehittämiseen tarkoitetuilla erillään pidettävillä rahastoilla ja suunnitelman tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävillä yhteisillä toimilla säilyttäen samalla työmarkkinaosapuolten riippumattomuus. ETSK tukee suunnitelmassa esitettyä ehdotusta siitä, että neuvotellaan lisää EU:n tason sopimuksia, joilla edistetään Euroopan työmarkkinoiden muutoksen onnistumista, sekä jäsenvaltioille suunnattua kehotusta luoda edellytykset toimivammille ja tehokkaammille työehtosopimusneuvotteluille ja kaikilla tasoilla käytävälle työmarkkinaosapuolten väliselle vuoropuhelulle ja edistää niitä. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | ETSK on samaa mieltä suunnitelman tueksi järjestetyn kuulemisen päätelmistä, joissa painotetaan EU:n nykyisen työ- ja sosiaalilainsäädännön paremman täytäntöönpanon, soveltamisen ja noudattamisen valvonnan merkitystä. Komission olisi tehtävä aktiivisemmin yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta helpotetaan EU:n säädösten oikea-aikaista ja laadukasta saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja edistetään säännösten noudattamista. ETSK odottaa komission turvautuvan rikkomusmenettelyihin, jos jäsenvaltiot eivät täytä EU:n lainsäädännön mukaisia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | ETSK korostaa tarvetta yhdenmukaistaa kansallisten politiikkojen rahoitus suunnitelman tavoitteiden ja toimien kanssa ja varmistaa, että vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä ei palauteta alkuperäiseen muotoonsa ja että niiden mahdollisilla tarkistetuilla versioilla helpotetaan kaikilta osin suunnitelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | ETSK kehottaa painottamaan voimakkaammin julkisten hankintojen mahdollista roolia suunnitelman tavoitteiden saavuttamisen välineenä. |
| --- | --- |

1.23

2.   Yleistä

2.1   Suunnitelman rakenne

| 2.1.1 | Siitä lähtien, kun Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari julistettiin vuonna 2017, ETSK on kehottanut laatimaan selkeän etenemissuunnitelman sen täytäntöönpanoa varten (4) ja on sen vuoksi tyytyväinen suunnitelmaan. Komitea tukee kaikille sidosryhmille suunnattua kehotusta osallistua yhteiseen pyrkimykseen panna pilari täytäntöön niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla. ETSK huomauttaa, että EU:n toimielinten panoksen lisäksi suunnitelman onnistuminen riippuu vahvasti jäsenvaltioiden ja niiden työmarkkinaosapuolten sitoutumisesta sen kaikkien periaatteiden täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Portossa 7. ja 8. toukokuuta pidetyssä sosiaalialan huippukokouksessa sitouduttiin Porton sosiaalisella sitoumuksella korkeimmalla poliittisella tasolla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon. Sitoumuksessa suhtaudutaan myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaan Euroopan komission toimintasuunnitelmaan (”suunnitelma”) ja kehotetaan kaikkia asianomaisia toimijoita ottamaan opiksi pandemiakokemuksesta ja yhdistämään voimansa. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | ETSK toteaa, että lainsäädäntö- ja muiden toimien lisäksi suunnitelmassa asetetaan yhteisiä tavoitteita, jotka on tarkoitus saavuttaa sidosryhmien, erityisesti työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan, paikallisella, valtakunnallisella ja Euroopan tasolla harjoittamalla yhteisellä toiminnalla. ETSK odottaa, että suunnitelman aikataulussa mainittu lainsäädäntö on täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukainen ja että siihen sovelletaan vaikutustenarviointeja. Komitea korostaa myös, että työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskuntaa on kuultava laajasti. Kaikkien lainsäädäntöpäätösten tulisi perustua tosiasioihin, ja niissä olisi otettava huomioon asianomaisten sidosryhmien näkemykset. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | ETSK tukee suunnitelmassa asetettuja tavoitteita ja sitä ajatusta, että ne auttavat keskittämään poliittiset ponnistelut tulosten saavuttamiseen ja kannustavat jäsenvaltioita uudistuksiin ja investointeihin, joilla pyritään ylöspäin tapahtuvan lähentymisen ja hyvinvoinnin saavuttamiseen. ETSK korostaa myös, että suunnitelman olisi oltava konkreettinen ja käytännönläheinen ja siihen sisältyvien toimenpiteiden tulisi olla mitattavissa. Lisäksi tarvitaan asiaankuuluvien sidosryhmien yhteisesti sopimia seurantakehyksiä sosiaalisine, ekologisine ja taloudellisine kriteereineen. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | ETSK tukee EU:n yleistavoitteita, mutta kannattaa samalla komission jäsenvaltioille antamaa kehotusta asettaa vapaaehtoisesti omia kansallisia tavoitteitaan. Komitea kehottaa jäsenvaltioita asettamaan kunnianhimoisia tavoitteita, jotta kaikki jäsenvaltiot yhdessä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa edistäisivät eurooppalaisten tavoitteiden saavuttamista, ja korostaa, että niitä on mahdoton saavuttaa ilman suuria koordinoituja ponnistuksia. Työpaikkojen luomista, pätevyyksien parantamista ja sosiaalista osallisuutta koskevan kolmen tärkeimmän painopisteen asettaminen tarjoaa yhteiset toiminnan puitteet myös kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | ETSK on tyytyväinen siihen, että työllisyystavoitetta täydennetään sitoumuksilla edistää osallistavaa työllisyyttä ja vähentää työllisyyseroja, erityisesti hyödyntämällä työmarkkinoiden koko potentiaalia, puolittamalla sukupuolten välinen työllisyysero, vähentämällä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien (NEET) nuorten määrää ja varmistamalla, että muut aliedustetut ryhmät osallistuvat työmarkkinoille mahdollisimman hyvin valmiuksiensa mukaan. Komitea kehottaa komissiota kvantifioimaan kaikki nämä sitoumukset yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | ETSK pitää myönteisenä myös sitä, että suunnitelmassa painotetaan koulutusta, osaamista ja elinikäistä oppimista, mukaan lukien jatkuva osaamisen kehittäminen ja uudelleenkoulutus, tavoitteena parantaa työllistettävyyttä, edistää innovointia, varmistaa sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja kuroa umpeen digitaalisten taitojen kuilu. Komiteaa toistaa tässäkin yhteydessä, että jatkuvan ja elinikäisen oppimisen tulee olla kaikille kuuluva henkilökohtainen oikeus, jotta jokainen pysyy digitalisaatio- ja tekoälykehityksen mukana ja voi vaikuttaa kehitykseen ja jotta määräysvalta pysyy ihmisillä (5). |
| --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | ETSK ehdottaa, että suunnitellun väliarvioinnin tehostamiseksi jäsenvaltiot käyvät rakentavaa vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten kanssa ja että harkitaan vuoteen 2025 asetettavia välitavoitteita, jotka mahdollistavat sen täytäntöönpanon ensimmäisellä puoliskolla saavutetun edistymisen arvioimisen. |
| --- | --- |

2.1.8

2.2   Työpaikkojen luominen ja työn tulevaisuus

| 2.2.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että suunnitelmassa todetaan EU:n työolojen ja -ehtojen kuuluvan maailman parhaisiin, mutta tunnustetaan samalla, että työn uudet muodot tuovat mukanaan paitsi mahdollisuuksia myös haasteita. Sekä unioni- että jäsenvaltiotason työmarkkinaosapuolten olisi yhdistettävä voimansa ja tehtävä yhteistyötä, jotta täytetään työn tulevaisuuden vaatimuksia vastaavat tarpeet, saadaan aikaan ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä ja varmistetaan työntekijöiden suojelu ja turvallisuus riippumatta siitä, millä alalla he työskentelevät ja missä maassa he asuvat. Työmarkkinaosapuolet – sekä Euroopan että jäsenvaltioiden tasolla – ovat keskeinen voima tämänsuuntaisessa yhteisessä toiminnassa. Suunnitelmassa todetaan osuvasti, että uusien laadukkaiden työpaikkojen säilyttäminen ja luominen on yksi EU:n ensisijaisista tavoitteista. Covid-19-kriisi on osoittanut, että yhteiskuntiemme toiminta riippuu monien eri alojen, kuten kuljetusalan, palvelualojen, terveydenhuollon ja maatalouden, keskeisistä työntekijöistä. Tulevaisuuden uusia työpaikkoja luotaessa on rakennettava nykypäivän välttämättömien työpaikkojen perustalle. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | ETSK on samaa mieltä strategisesta lähestymistavasta, jossa siirrytään asteittain hätätoimenpiteistä toimiin, joilla pystytään edistämään suunnitelmassa asetetun työllisyystavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | ETSK yhtyy suunnitelmassa ilmaistuun huoleen pandemiasta eniten kärsineistä ryhmistä, kuten naisista, nuorista, alhaisen osaamistason omaavista työntekijöistä, pienipalkkaisista työntekijöistä, tilapäistyöntekijöistä, itsenäisistä ammatinharjoittajista ja siirtotyöläisistä. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | ETSK katsoo, että EU:n varojen kohdentamista painopisteisiin olisi valvottava sekä komission myöntämien varojen että jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten osoittamien varojen osalta. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | ETSK yhtyy komission jäsenvaltioille suuntaamaan kehotukseen käyttää saatavilla olevia EU:n varoja työllisyyden aktiivisen ja tehokkaan tukemisen edistämiseen. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | ETSK tukee komission lähestymistapaa työn digitaalisen siirtymän vaikutuksiin nähden. ETSK kannattaa digitalisaatiota koskevaa itsenäistä puitesopimusta ja on valmis tekemään yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa mahdollisten jatkotoimien parissa. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | ETSK panee merkille OECD:n vuoden 2020 työllisyyskatsauksen raportin ”Worker security and the COVID-19 crisis” (6). ETSK toteaa, että työntekijöiden hyvinvointi edistää omalta osaltaan niiden yritysten, organisaatioiden ja instituutioiden yleistä menestystä, joissa he työskentelevät. Työntekijöiden terveydestä ja turvallisuudesta huolehtimisen lisäksi komitea odottaa, että asianmukaisella tasolla toteutetaan toimenpiteitä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi siten, että ne edistävät talouskasvua ja kansainvälistä kilpailua sekä säällisiä työoloja ja -ehtoja. Työmarkkinoiden kehitystä on tuettava, ei estettävä, jotta varmistetaan, että työntekijöitä suojellaan, että heidän turvallisuudestaan huolehditaan ja että työntekijät edistävät omalta osaltaan niiden yritysten, organisaatioiden ja instituutioiden yleistä menestystä, joissa he työskentelevät. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | ETSK odottaa, että asianmukaisella tasolla toteutetaan ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä edistäviä toimenpiteitä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi siten, että ne edistävät talouskasvua ja kansainvälistä kilpailua sekä säällisiä työoloja ja -ehtoja ja hyvinvointia. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | ETSK korostaa, että EU:n on pysyttävä täysin lojaalina periaatteelle, jonka mukaan kaikkien työsuhteiden niiden luonteesta riippumatta on kuuluttava sosiaalisen suojelun piiriin. ETSK katsoo, että mitkään pimeän työn muodot eivät ole hyväksyttäviä, ja kannustaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin niiden torjumiseksi. |
| --- | --- |

2.2.9

| 2.2.10 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että digitalisaatio ei aiheuta epävarmuutta ja haavoittuvuuksia, ja varmistamaan samalla, että digitalisaation tarjoamat mahdollisuudet hyödynnetään kaikilta osin. |
| --- | --- |

2.2.10

| 2.2.11 | ETSK toivoisi, että osaamista, koulutusta ja elinikäistä oppimista koskevan kunnianhimoisen tavoitteen ja sen saavuttamiseksi käytettävissä olevien rahoitusvarojen välillä olisi vahvempi yhteys. ETSK kiinnittää huomiota siihen, että koulutukseen suunnatut julkiset menot vähenivät EU:ssa vuoden 2010 5 prosentista 4,7 prosenttiin vuonna 2019, ja korostaa, että sosiaalisen pilarin tavoitteisiin ja päämääriin ei ole mahdollista pyrkiä, jos koulutukseen ei tehdä enemmän julkisia investointeja. Komitea korostaa myös, että julkisia ja yksityisiä investointeja tarvitaan koulutuksen ja elinikäisen oppimisen tukemiseksi, ja kannustaa työnantajia lisäämään työntekijöiden mahdollisuuksia osallistua työpaikalla tapahtuvaan oppimiseen ja koulutukseen. |
| --- | --- |

2.2.11

| 2.2.12 | ETSK tunnustaa komission huolen vihreästä siirtymästä ja väestörakenteen muutoksesta ja niiden vaikutuksista työllisyyteen ja osaamiseen. Suunnitelma voi myös hyötyä tätä koskevista erityisistä sovituista sitoumuksista ja aloitteista, joten suunnitelmassa ja kansallisissa asiakirjoissa olisi vielä tarkennettava asiaa. |
| --- | --- |

2.2.12

| 2.2.13 | Pandemia on vaikuttanut erityisen voimakkaasti nuoriin. Tilastot osoittavat, että puolet kaikista nuorista EU:ssa työskentelee tilapäisessä työsuhteessa. Suunnitelmassa kuitenkin puututaan pakon sanelemiin tilapäisiin työsuhteisiin liittyviin riskeihin, eli siinä avautuu tietyiltä osin selviä mahdollisuuksia parantaa nuorten työpaikkojen laatua, erityisesti harjoittelusuosituksen tarkistamisen, nuorisotakuun puitteissa esitettävien tarjousten laadun parantamisen ja useiden, esimerkiksi alustatyöntekijöiden työoloja ja -ehtoja koskevien aloitteiden avulla. |
| --- | --- |

2.2.13

| 2.2.14 | Vaikka suunnitelma sisältää selkeitä säännöksiä työmarkkinaosapuolten (ammattijärjestöt ja työnantajat) roolin vahvistamisesta aloitteissa, siinä ei juurikaan käsitellä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, kuten nuorisojärjestöjen, roolia, vaikka niillä on keskeinen tehtävä EU:n kansalaisten edustajina. |
| --- | --- |

2.2.14

2.3   Osaaminen ja tasa-arvo

| 2.3.1 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että osaava työvoima on vauraan vihreän ja digitaalisen talouden moottori, jonka voimanlähteenä toimivat innovatiiviset ideat ja tuotteet sekä teknologinen kehitys. Kuten suunnitelmassa todetaan, koulutusjärjestelmillä on keskeinen rooli luotaessa perusta elinikäiselle oppimiselle ja työllistyvyydelle, ja ne voivat auttaa korjaamaan osaamisvajetta edellyttäen, että ne suunnataan työmarkkinoiden tarpeisiin. Koulutuksen ja osaamisen pitäisi olla keskeisellä sijalla työpaikkojen luomisen tukemiseen tähtäävässä poliittisessa toiminnassa. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | ETSK tukee pyrkimystä parantaa elinikäistä koulutusta ja ilmaisee huolensa digitaalisten perustaitojen saatavuudesta, jota se pitää komission tavoin osallisuuden ja osallistumisen edellytyksenä digitalisoituneessa Euroopassa. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | ETSK pitää valitettavana, että elinikäisen oppimisen saatavuudessa ei ole asetettu sukupuolten tasa-arvoa koskevaa tavoitetta, ja kannustaa komissiota määrittelemään sellaisen. ETSK huomauttaa, että kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa ja strategioissa tarvitaan sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen perustuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | ETSK laatii parhaillaan erillistä lausuntoa direktiivistä, jolla on määrä tehostaa miesten ja naisten samaa palkkaa samasta tai samanarvoisesta työstä koskevan periaatteen soveltamista, ja tulee antamaan kyseisestä tekstistä lausunnon. |
| --- | --- |

2.3.4

2.4   Sosiaalinen suojelu ja osallisuus

| 2.4.1 | ETSK katsoo, että olisi pyrittävä laatimaan lisää sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevia ehdotuksia. Komitea yhtyy suunnitelmassa esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan Euroopassa on maailman tasa-arvoisimmat yhteiskunnat, korkeimmat työoloja ja -ehtoja koskevat normit ja laaja sosiaaliturva. Köyhyysaste on EU:ssa kuitenkin edelleen liian korkea, ja tarvitaan vielä huomattavia ponnisteluja samanlaisten olosuhteiden varmistamiseksi kaikissa maissa. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Lasten osuus köyhyyden vaarassa olevista on EU:ssa 20 prosenttia, mitä äärimmäistä köyhyyttä ja ihmisoikeuksia käsittelevä YK:n erityisraportoija on kuvaillut liian suureksi määräksi kehittyneiden maiden mittapuulla (7). ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdotuksiin lapsen oikeuksia koskevaksi EU:n strategiaksi, lapsitakuuta koskevaan suositukseen sekä tavoitteeseen pelastaa viisi miljoonaa lasta köyhyydestä vuoteen 2030 mennessä. Komitea peräänkuuluttaa jälleen ”hoivaa koskevaa Euroopan laajuista sopimusta (Care Deal for Europe), jonka avulla voidaan varmistaa laadukkaampien palvelujen tarjoaminen kaikille koko elämän ajan” (8), ja kehottaa jäsenvaltioita investoimaan laadukkaiden, kohtuuhintaisten, saavutettavissa olevien ja monipuolisten hoivapalvelujen saatavuuteen. Komitea katsoo, että lasten köyhyyden poistamisella olisi erittäin myönteisiä vaikutuksia nuorten aikuisten ja työttömien köyhyyden vähentämiseen. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | ETSK katsoo, että EU:n pitäisi asettaa vähimmäisvaatimukset, joiden tulisi olla kaikilta osin perusoikeuskirjan mukaisia, ja tästä prosessista olisi kuultava perusteellisesti EU:n ja kansallisen tason työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | ETSK panee merkille, että suunnitelmaan sisältyy toimeentuloturvan vähimmäistasoa koskevan direktiiviehdotuksen sijaan suositus (9). Komitea pitää direktiiviä välttämättömänä kaikkein vakavimpien köyhyyden muotojen torjumiseksi. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | ETSK katsoo, että on tarpeen toteuttaa merkittäviä toimia sosiaaliturvajärjestelmien häiriönsietokyvyn ja niiden EU:n tason yhteensovittamisen vahvistamiseksi, jotta voidaan taata työntekijöille sosiaaliturvan yleinen saatavuus kunnioittaen jäsenvaltioiden toimivaltuuksia sosiaalisen suojelun saatavuuden alalla. |
| --- | --- |

2.4.5

| 2.4.6 | Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että terveydenhuoltojärjestelmiin tehtävät uudistukset ja investoinnit ovat tarpeen muun muassa laadukkaan terveydenhuollon yleisen saatavuuden parantamiseksi ja terveydenhuollon sosiaalisen, alueellisen ja taloudellisen eriarvoisuuden vähentämiseksi. Jos komissio kuitenkin tukee jäsenvaltioita ainoastaan toimittamalla näyttöön perustuvaa tietoa ja jakamalla hyviä käytäntöjä, se on täysin riittämätöntä. Olisi tehtävä paljon enemmän kunnioittaen samalla toimivallan jakoa: muotoiltava tavoitteita ja päämääriä, tuettava investointeja infrastruktuuriin, koulutettava työvoimaa terveydenhuoltojärjestelmään, laadittava yhteisiä laatuvaatimuksia ja rahoitettava tutkimusta terveyden alalla. |
| --- | --- |

2.4.6

| 2.4.7 | ETSK suhtautuu myönteisesti suunnitelmaan perustaa korkean tason asiantuntijaryhmä tutkimaan hyvinvointivaltion tulevaisuutta. Euroopan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajana sekä sosiaalisen vuoropuhelun ja kansalaiskeskustelun foorumina komitealla on ainutlaatuiset valmiudet pohtia hyvinvointivaltion jäsenvaltioissa kohtaamia haasteita. Komitea kannattaa erityisesti sellaisten julkisen talouden mallien omaksumista, joissa otetaan huomioon kulloisenkin maan talouden ominaispiirteet ja edistetään kestävää kasvua ja joiden avulla voidaan säilyttää kohtuulliset ja riittävät sosiaalietuudet, tukea julkisia palveluja ja sosiaalipalveluja ja jakaa verotaakka tasapuolisesti edistäen samalla aktiivista osallistumista työmarkkinoille sekä digitaalista siirtymää ja väestörakenteen muutosta. |
| --- | --- |

2.4.7

2.5   Suunnitelman täytäntöönpano

| 2.5.1 | ETSK yhtyy valtion- ja hallitusten päämiesten Porton sosiaalisessa sitoumuksessa ilmaisemaan päättäväisyyteen jatkaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon syventämistä EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin oman toimivallan sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. ETSK korostaa myös sosiaalisen ulottuvuuden, sosiaalisen vuoropuhelun ja työmarkkinaosapuolten aktiivisen osallistumisen sekä erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden keskinäistä täydentävyyttä. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | ETSK korostaa tarvetta yhdenmukaistaa kansallisten politiikkojen rahoitus suunnitelman tavoitteiden ja toimien kanssa. Tämä on toinen syy, miksi vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöihin ei saa palata takaisin. Lisäksi kaikkien tarkistettujen sääntöjen on helpotettava kaikilta osin suunnitelman täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | ETSK katsoo, että Euroopan komission määrittämiä ja ajamia sosiaalisesti vastuullisten julkisten hankintojen käytäntöjä olisi virtaviivaistettava pantaessa suunnitelmaa täytäntöön. Julkiset hankinnat ovat määrältään yli seitsemän kertaa suuremmat kuin monivuotinen rahoituskehys ja elpymis- ja palautumistukiväline yhteensä (arviolta 2 biljoonaa euroa, eli 14 prosenttia vuotuisesta BKT:stä), ja ne tarjoavat valtavan potentiaalin markkinoina, jotka voivat kannustaa työntekijöiden järjestäytymiseen, edustukseen, työehtosopimusneuvotteluihin sekä kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseen ja ympäristöön liittyvien käytäntöjen omaksumiseen. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | ETSK vahvistaa, että eri politiikanalojen välinen yhdentyminen on tärkeää sosiaalisen edistyksen saavuttamiseksi, joka on tiiviisti kytköksissä talouden elpymiseen ja vaurastumiseen. Sosiaalisen pilarin eri periaatteiden mukaisten nykyisten ja tulevien aloitteiden ja strategioiden välille on luotava synergioita. Sen tavoitteet on valtavirtaistettava ja sisällytettävä vuoden 2020 jälkeistä elpymistä koskevaan EU:n strategiakehykseen. |
| --- | --- |

2.5.4

| 2.5.5 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan sekä kahdenvälisen että kolmikantaisen sosiaalisen vuoropuhelun ja kansalaiskeskustelun arvon ja tehostamaan niitä, koska kaikilla niillä on erityinen roolinsa suunnitelman täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

2.5.5

2.6   Sosiaalisen pilarin ja eurooppalaisen ohjausjakson välinen suhde

| 2.6.1 | ETSK katsoo, että eurooppalainen ohjausjakso on sopiva kehys suunnitelman seurannalle. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä yhtäläistä huomiota sosiaalisten ja ympäristöä koskevien tavoitteiden asemaan yhdessä makrotalouden vakauden ja tuottavuuden kanssa. Komitea suhtautuu myönteisesti suunnitelmassa esitettyyn toteamukseen, että kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat muodostavat ainutlaatuisen tilaisuuden suunnitella ja rahoittaa investointeja ja uudistuksia, joilla tuetaan sosiaalista ja työllisyyteen keskittyvää elpymistä samalla kun toteutetaan vihreää siirtymää ja digitalisaatiota ja pannaan täytäntöön eurooppalaisen ohjausjakson mukaiset asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset. Suunnitelmassa kehotetaan täydellä syyllä jäsenvaltioita hyödyntämään eurooppalaista ohjausjaksoa parhaalla mahdollisella tavalla ja tarttumaan elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoamaan ennennäkemättömään tilaisuuteen. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | ETSK suosittelee, että eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa tehdään säännöllisesti korkean tason arviointia edistymisestä, tarvittaessa myös kansallisella tasolla, työmarkkinaosapuolten kanssa yhteistyössä laadittujen indikaattorien avulla pilarin periaatteiden ja YK:n vahvistamien kestävän kehityksen tavoitteiden valtavirtaistamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | ETSK katsoo, että suunnitelman pitäisi olla EU:ssa harjoitettavan sosiaalipolitiikan systematisoinnin väline. Sen on oltava keskeinen osa uudistettua talous- ja sosiaalipolitiikan hallintajärjestelmää, jonka tavoitteena on kestäväpohjainen ja osallistava talouden elpyminen ja kasvu ja joka on varustettu seurantaindikaattoreilla ja menettelyillä, jotka johtavat maakohtaisiin suosituksiin kaikissa siihen liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

2.6.3

3.   Erityistä

| 3.1 | ETSK kiinnittää huomiota tarpeeseen mukauttaa Euroopan tilastojärjestelmä sosiaali-indikaattoreiden tulostaulussa asetettujen tavoitteiden ja indikaattorien seurannan tarpeisiin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK yhtyy suunnitelmassa esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan nykyisten indikaattoreiden integroimisen ja ajantasaistamisen olisi edistettävä pilarin periaatteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen kattavampaa seurantaa ja suunnitelmassa ehdotettujen poliittisten toimien täytäntöönpanon valvontaa. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK on samaa mieltä tarpeesta tarkistaa työikäisen väestön käsitettä, ja komitea kannustaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa tällä alalla ottaen samalla huomioon ikääntymistä koskevien politiikkojen valtavirtaistamisen ja oikeudet, jotka tunnustetaan ja joita suojellaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK toteaa, että ammatillista koulutusta koskevan tavoitteen perustaso on vuodelta 2016, koska Euroopan tilastojärjestelmä tuottaa tämän indikaattorin vain joka viides vuosi. Tämän indikaattorin edellyttämän mittauksen olisi tapahduttava vuosittain, jotta edistymistä voitaisiin seurata asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ETSK toistaa alustatyötä koskevan kantansa ja ”suosittaa, että EU:ssa ja jäsenvaltioissa asetetaan tavoitteeksi käsitteiden yhdenmukaistaminen, jotta alustatalouden työstä tulisi oikeudenmukaista” (10). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK kehottaa komissiota panemaan sosiaaliturvan osalta täytäntöön esittämänsä periaatteen, jonka mukaan ”[v]erotusta olisi siirrettävä työn verotuksesta muihin lähteisiin, jotka tukevat paremmin työllisyyttä ja ovat ilmasto- ja ympäristötavoitteiden mukaisia, ja samalla olisi suojeltava verotuloja riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseksi”, pitäen mielessä, että olennaisena haasteena on varmistaa, että sosiaaliturva kattaa riittävästi kaikki työntekijät muuttuvilla työmarkkinoilla, ja noudattaen tinkimättä edellä kohdassa 3.2.9 ilmaistua periaatetta, jonka mukaan kaikkien työn muotojen on kuuluttava sosiaalisen suojelun piiriin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK tukee komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamaa kehotusta saattaa päätökseen neuvottelut sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevien sääntöjen tarkistamisesta, jotta voidaan parantaa työntekijöiden liikkuvuutta ja tarjota riittävä sosiaalinen suojelu EU:ssa aiheuttamatta työntekijöille ja yrityksille liiallista rasitetta. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että koulutukseen tehtäviä investointeja käsittelevän asiantuntijaryhmän ilmoitetun työn tulokset otetaan huomioon toteutettaessa sellaisia toimenpiteitä, joilla vahvistetaan merkittävästi koulutusjärjestelmiä erityisesti suunnitelmassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | ETSK katsoo, että hoitoala on yksi suurimmista haasteista kaikkialla EU:ssa. ETSK kannattaa apua tarvitseville ihmisille laadukkaiden palvelujen paremman saatavuuden varmistavan pitkäaikaishoitoa koskevan aloitteen sisällyttämistä suunnitelmaan. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Liittyen EU:n rooliin vastuullisena maailmanlaajuisena suunnannäyttäjänä ETSK toistaa aiemmat suosituksensa, että ”Euroopan komissio, OECD ja ILO tekisivät yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa kaikilla tarkoituksenmukaisilla tasoilla sekä laajemmin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa kunnollisia työoloja koskevien säännösten ja – suojan kehittelemiseksi” (11) ja että pyritään ”edistyksellisen, oikeudenmukaisen ja kestävällä pohjalla olevan kauppapolitiikan” mahdollistamiseen (12). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | ETSK toivoo tässä yhteydessä, että komission, OECD:n ja ILO:n yhteinen työ voisi mahdollisesti johtaa alustoja koskevaan ILO:n yleissopimukseen (13). Vastaavasti olisi toteutettava myös etätyön sääntelyä koskevia toimenpiteitä. ETSK viittaa suositukseensa, jonka mukaan ”on käynnistettävä Euroopan komission, ILO:n ja OECD:n yhteinen prosessi ILO:n yleissopimuksen laatimiseksi etätyöstä. ETSK katsoo myös, että säällisten etätyöolosuhteiden olisi oltava osa ihmisarvoista työtä koskevaa ILO:n ohjelmaa ja vastaavia kansallisia ohjelmia” (14). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK katsoo myös, että EU:n olisi otettava enemmän vastuuta auttaakseen covid-19-pandemian torjunnassa maailmanlaajuisesti. Suunnitelmassa olisi todettava EU:n osallistuminen COVAX-yhteistyömekanismiin komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin puheessaan ja lausunnossaan vakuuttamansa mukaisesti: EU:n on ”taattava turvallisten rokotteiden saatavuus kaikille niitä tarvitseville, eikä vain niille, joilla on niihin varaa” (15). |
| --- | --- |

3.12

Bryssel 8. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panos Porton sosiaalialan huippukokoukseen (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 6).

1

(2)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panos Porton sosiaalialan huippukokoukseen (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 6), kohta 7.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1152, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimista ja ennakoitavista työehdoista Euroopan unionissa (EUVL L 186, 11.7.2019, s. 105).

3

(4)  EUVL C 81, 2.3.2018, s. 145, EUVL C 14, 15.1.2020, s. 1.

4

(5)  EUVL C 14, 15.1.2020, s. 46, kohta 1.4.

5

(6)  OECD:n vuoden 2020 työllisyyskatsauksen raportti ”Worker security and the COVID-19 crisis”.

6

(7)  Professori Olivier De Schutterin lausunto.

7

(8)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 13.

8

(9)  Sama valinta tehtiin 30 vuotta sitten – Sosiaalisen suojelun järjestelmien riittäviä resursseja ja etuuksia koskevia yhteisiä kriteereitä koskeva neuvoston suositus 92/441/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1992 (EYVL L 245, 26.8.1992, s. 46).

9

(10)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 173 – päätelmät, kohta 1.8.

10

(11)  EUVL C 125, 21.4.2017, s. 10, kohta 3.9.

11

(12)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 38, kohta 1.4.

12

(13)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 173 – päätelmät, kohta 1.14.

13

(14)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 1 – päätelmät, kohta 1.14.

14

(15)  Puhe unionin tilasta, 16. syyskuuta 2020.

15

---

LIITE

Seuraava vastalausunto, joka sai äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin keskustelussa (työjärjestyksen 43 artiklan 2 kohta):

1.   Päätelmät

| 1.1 | ETSK pitää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaa toimintasuunnitelmaa, jäljempänä ”suunnitelma”, hyödyllisenä ohjeistuksena jäsenvaltioille ja unionille niiden pyrkiessä edistämään kilpailukykyä, kasvua, työllisyyttä, rakenneuudistuksia, tuotannollisia investointeja ja ihmisten hyvinvointia. ETSK painottaa myös, että sosiaalista ulottuvuutta ei ole ilman vankkaa taloudellista perustaa. Kilpailukyky sekä tietoihin ja taitoihin perustuva tuottavuuden kasvu ovat unionin sosiaalisen ulottuvuuden ennakkoedellytys. Työmarkkinoiden kehitystä on tuettava, mutta sitä ei saa säännellä liikaa tai haitata. Jos Eurooppa haluaa vastata maailmanlaajuiseen kilpailuun, digitalisaation etenemiseen ja uusien liiketoimintamallien kehittymiseen, työllisyyden, työaikojen ja työvoiman liikkuvuuden alalla tarvitaan innovointia ja joustavuutta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa suunnitelman painopisteitä ja yhtyy siinä esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan Euroopassa on maailman tasa-arvoisimmat yhteiskunnat, korkeimmat työoloja koskevat normit ja laaja sosiaaliturva sekä jo nykyisellään laaja-alainen sosiaalilainsäädäntö. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK muistuttaa, että suunnitelmaa voidaan toteuttaa unionin tai jäsenvaltioiden tasolla ottaen asianmukaisesti huomioon niiden toimivalta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Työmarkkinapuolten aktiivisella osallistumisella on tässä ratkaiseva rooli. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK huomauttaa, että sosiaalisten oikeuksin pilari ei ole oikeudellisesti sitova, ja korostaa unionin ja jäsenvaltioiden välistä toimivaltajakoa, jonka mukaan sosiaalipolitiikka kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulle. Jos EU ehdottaa sosiaalipolitiikkaa koskevia säädöksiä, kaikkien aloitteiden olisi perustuttava tosiasioihin ja näyttöön siitä, että säädökset vastaavat tarkoitustaan. Aloitteista olisi myös tehtävä kohdennettu kilpailukykyvaikutusten arviointi, jotta vältetään ehdotukset, jotka haittaavat kilpailukyvyn parantamista, työpaikkojen luomista ja kestävää kasvua. |
| --- | --- |

1.4

2.   Yleistä

| 2.1 | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaan sisämarkkinoilla tulisi pyrkiä Euroopan kestävään kehitykseen, jonka perustana ovat tasapainoinen talouskasvu ja hintavakaus sekä täystyöllisyyttä ja sosiaalista edistystä tavoitteleva erittäin kilpailukykyinen sosiaalinen markkinatalous. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 153 artiklassa vahvistetaan, että Euroopan unioni vain tukee ja täydentää jäsenvaltioiden toimia erikseen määritellyillä sosiaalipolitiikan aloilla. EU:lla on jo laaja-alainen sosiaalilainsäädäntö. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17. marraskuuta 2017 Göteborgissa julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin 20 periaatteesta. Se ei muuttanut EU:n primaarioikeutta. ETSK kiinnittää erityistä huomiota Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin johdanto-osaan, jossa todetaan seuraavaa: ”Unionin tasolla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarilla ei laajenneta perussopimuksissa määrättyä unionin toimivaltaa eikä niissä annettuja tehtäviä. Se olisi pantava täytäntöön kyseisen toimivallan mukaisesti”. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Eurooppa-neuvosto painottaa vuosien 2019–2024 strategisessa ohjelmassaan, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari olisi pantava täytäntöön EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin tahon toimivaltuudet. |
| --- | --- |

2.4

3.   Täytäntöönpano

| 3.1 | ETSK katsoo, että suunnitelma antaa hyödyllistä ohjeistusta muun muassa työllisyyden, osaamisen, terveydenhuollon ja sosiaalisen suojelun alalla, mutta korostaa unionin ja jäsenvaltioiden välistä toimivaltajakoa, jonka mukaan sosiaalipolitiikka kuuluu pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulle. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK odottaa, että toimenpiteet toteutetaan asianmukaisella tasolla toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti työmarkkinoiden ja sosiaalisten mallien toiminnan parantamiseksi, jotta ne edistävät talouskasvua, kilpailua ja sosiaalista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tämä edellyttää, että kunnioitetaan erilaisia sosioekonomisia ympäristöjä ja kansallisten järjestelmien moninaisuutta sekä työmarkkinaosapuolten roolia ja riippumattomuutta. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ETSK katsoo, että Euroopassa on uudistettava edelleen työmarkkinoita, mutta eri tavoin eri osissa unionia erilaisten työmarkkinamallien pohjalta. Eräissä jäsenvaltioissa uudistuksiin saattaa kuulua vähimmäispalkkoihin tai välillisten työvoimakustannusten vähentämiseen liittyviä toimia. Toisissa jäsenvaltioissa voi olla tarpeen ottaa käyttöön joustavampia työn muotoja tai mukauttaa sosiaaliturvajärjestelmiä niin, että ne edistävät työllisyyttä. Tämä tarkoittaa, että etusijalle on asetettava välineet, jotka eivät ole sitovia. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Jos EU ehdottaa sosiaalipolitiikkaa koskevia säädöksiä, kaikkien aloitteiden olisi perustuttava tosiasioihin ja näyttöön siitä, että säädökset vastaavat tarkoitustaan. Aloitteista olisi myös tehtävä kohdennettu kilpailukykyvaikutusten arviointi, jotta vältetään ehdotukset, jotka haittaavat kilpailukyvyn parantamista, työpaikkojen luomista ja kestävää kasvua. |
| --- | --- |

3.5

4.   Taloudellinen perusta, työmarkkinaosapuolet, työllisyys ja osaaminen

| 4.1 | ETSK huomauttaa, että sosiaalista ulottuvuutta ei ole ilman vankkaa taloudellista perustaa. Kilpailukyky sekä tietoihin ja taitoihin perustuva tuottavuuden kasvu ovat unionin sosiaalisen ulottuvuuden ennakkoedellytys. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK on komission kanssa samaa mieltä tarpeesta tukea työehtosopimusneuvottelujen kattavuutta ja edistää työmarkkinaosapuolten jäsenmäärää. Työmarkkinaosapuolilla on tärkeä rooli toimivien työmarkkinoiden luomisessa. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK panee tyytyväisenä merkille Porton julistuksen neljännen kohdan, joka koskee työmarkkinaosapuolten roolia: ”Sosiaalinen ulottuvuus sekä sosiaalinen vuoropuhelu ja työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen ovat aina olleet erittäin kilpailukykyisen sosiaalisen markkinatalouden ytimessä”. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK:n mielestä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja kollektiivista neuvottelumenettelyä pystytään edistämään parhaiten, jos valtio tai EU ei osallistu työehtosopimusten ehtojen asettamiseen eikä niiden täytäntöönpanoon ja että osapuolet ovat itsenäisesti täysin vastuussa näistä molemmista. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Suunnitelma tarjoaa hyvän tilaisuuden osoittaa, että jäsenvaltiot ja niiden työmarkkinaosapuolet kykenevät vastaamaan asianmukaisesti työmarkkinoiden haasteisiin pandemian jälkeen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK on samaa mieltä suunnitelmassa esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan ”työllisyyden ja työntekijöiden tukeminen ei voi onnistua ilman yritysten ja yrittäjien tukemista. Elinvoimainen teollisuus on edelleen keskeinen osa Euroopan tulevaa vaurautta ja keskeinen uusien työpaikkojen lähde.” Työpaikkojen luomisessa ei ole kuitenkaan kyse uudesta lainsäädännöstä tai muista velvoitteista, jotka lisäävät yritysten taakkaa. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kuten ETSK on todennut, kilpailukyky sekä osaamiseen ja tietoon perustuva tuottavuuden kasvu ovat keinoja ylläpitää eurooppalaisten yhteiskuntien hyvinvointia. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | ETSK pitää myönteisenä sitä, että suunnitelmassa painotetaan koulutusta, osaamista ja elinikäistä oppimista, myös jatkuvaa osaamisen kehittämistä ja uudelleenkoulutusta. Tavoitteena on parantaa työllistettävyyttä, edistää innovointia, varmistaa sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja kuroa umpeen digitaalisten taitojen kuilu. |
| --- | --- |

4.8

5.   Eurooppalaisen ohjausjakson rooli

| 5.1 | ETSK katsoo, että suunnitelman ja vastaavien kansallisten uudistusten mahdollisen seurannan tulisi tapahtua avoimen koordinointimenetelmän ja eurooppalaisen ohjausjakson puitteissa. Eurooppalaista ohjausjaksoa olisi käytettävä viitekehyksenä tuettaessa jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten pyrkimyksiä parantaa – uudistusten avulla – kansallisen työllisyys- ja sosiaalipolitiikan tuloksellisuutta. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | ETSK korostaa, että suunnitelmassa ehdotettua sosiaali-indikaattoreiden tulostaulua olisi hyödynnettävä talouspolitiikan ohjausjaksossa niin, että se ohjaisi jäsenvaltioita niiden työmarkkina- ja sosiaalipoliittisissa uudistuksissa. Indikaattoreihin perustuvan työmarkkinoiden seurannan olisi edistettävä osaltaan koordinoitua toimintapoliittista näkemystenvaihtoa EU:n tasolla, mikä johtaa asianmukaisten maakohtaisten suositusten laatimiseen eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden ja komission nykyiset koordinointimekanismit ovat asianmukaisia sen varmistamiseksi, että kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät osallistuvat kansallisella tasolla pilarin täytäntöönpanoon, myös sen väliarviointiin. Nykyisten koordinointijärjestelmien käyttöä koskevan ohjeistuksen tulisi olla komission painopisteenä suhteessa jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään eurooppalaista ohjausjaksoa parhaalla mahdollisella tavalla ja tarttumaan elpymis- ja palautumistukivälineen tarjoamaan ainutlaatuiseen tilaisuuteen laatia kunnianhimoisia kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia. ETSK toteaa, että Next Generation EU on SEUT-sopimuksen 122 artiklaan perustuva hätätilanteen väline ja sitä käsitellään jatkossakin kertaluonteisena toimenpiteenä. |
| --- | --- |

5.4

Äänestystulos:

| Puolesta: | 93 |
| --- | --- |
| Vastaan: | 149 |
| Pidättyi äänestämästä: | 14 |

Puolesta:

93

Vastaan:

149

Pidättyi äänestämästä:

14

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/50

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030”

(COM(2021) 101 final)

(2021/C 374/09)

| Esittelijä: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Esittelijä:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Lausuntopyyntö | komissio, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| | |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 21.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 233/0/2 |

Lausuntopyyntö

komissio, 26.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

21.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

7.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

233/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n uuteen vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaan strategiaan, johon on sisällytetty monia Euroopan vammaisliikkeen ja kansalaisyhteiskunnan ehdotuksia. Siinä otetaan huomioon monet ETSK:n vuonna 2019 antamassa lausunnossa (1) tehdyistä ehdotuksista ja sillä pyritään panemaan täytäntöön vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus EU:n tasolla, minkä lisäksi se on tärkeä osa tasa-arvon unionia. ETSK on kuitenkin huolissaan strategian täytäntöön panemiseksi annettavien sitovien toimenpiteiden ja konkreettisen lainsäädännön vesittämisestä, mutta toteaa, että uusi strategia on selvästi kunnianhimoisempi kuin vuosien 2010–2020 strategia. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sitoutuminen vammaisfoorumin perustamiseen on lupauksia herättävää, mutta se voi myös tuottaa pettymyksen, jos se toteutetaan huonosti. Foorumin jäsenten valitsemisen, kokousten esityslistojen (joiden kohtiin sidosryhmien on voitava antaa panoksensa) ja tulosten on oltava avoimia. On myös varmistettava, että vammaisia henkilöitä edustavilla järjestöillä on vahva edustus foorumissa. Olemme sitä mieltä, että ETSK:lla on tässä oma roolinsa ja että sillä on oltava paikka keskusteluissa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vammaisia henkilöitä koskevan strategian ja elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisten merkittävien investointien välistä yhteyttä olisi vahvistettava. Myös yhteys EU:n sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevan toimintasuunnitelman ja erityisesti pilarin periaatteen 17 täytäntöönpanoon ja seurantaan olisi varmistettava ja maksimoitava. ETSK toivoisi Euroopan komissiolta selkeämpää suunnitelmaa siitä, miten edistetään kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien käyttöä vammaisten henkilöiden auttamiseksi pandemiasta toipumisessa. Euroopan komission on ryhdyttävä toimiin niiden jäsenvaltioiden suhteen, jotka eivät ole olleet avoimia suunnitelmistaan tai noudattaneet komission suuntaviivoja, jotta varmistetaan kansalaisyhteiskunnan mielekäs kuuleminen. Komission on myös vastustettava päättäväisesti sellaisia suunnitelmia, joissa ehdotetaan vammaisyleissopimuksen vastaisia investointeja, kuten investointeja laitoshoitoympäristöihin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK on tyytyväinen ”AccessibleEU”-hanketta koskevaan ehdotukseen, vaikka se ei tässä vaiheessa vastaakaan täysin komitean kehotusta perustaa EU:hun esteettömyys- ja saavutettavuusasioiden lautakunta. Komission on oltava selkeä ja avoin siitä, kuinka se aikoo varmistaa kyseisen keskuksen rahoituksen ja henkilöstön ja kuinka se varmistaa, että vammaiset henkilöt ovat edustettuina. Vammaisilla henkilöillä on oltava edustus organisaation sisällä työntekijöinä ja asiantuntijoina, eikä ainoastaan ulkoista edustusta lausuntoja antavina toimijoina. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK tukee voimakkaasti EU:n vammaiskorttia koskevaa lippulaiva-aloitetta ja katsoo, että sillä on mahdollisuus saada aikaan suuri muutos. ETSK pitää kuitenkin valitettavana, että toistaiseksi ei ole tehty päätöksiä siitä, miten voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot tunnustavat kortin. Komitea korostaa, että vammaiskortti on toteutettava asetuksella, mikä tekisi siitä suoraan sovellettavan ja täytäntöönpantavan kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK kannattaa vuodelle 2023 suunniteltua hyvän vaalitavan opasta, jossa käsitellään vammaisten henkilöiden osallistumista vaaliprosessiin. Komitea tukee myös jäsenvaltioiden, Euroopan unionin vaaliyhteistyöverkoston ja Euroopan parlamentin kanssa suunniteltua työtä yhdenvertaisten poliittisten oikeuksien takaamiseksi vammaisille henkilöille. ETSK neuvoo viemään asiaa eteenpäin, jotta varmistetaan, että valtiollisilla ja paikallisilla viranomaisilla on aikaa ottaa käyttöön esteettömämpiä käytäntöjä ennen Euroopan parlamentin vaaleja vuonna 2024. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Strategiaan ei sisälly vammaisten naisten ja tyttöjen tarpeisiin keskittyviä erityistoimia. ETSK kehottaa korjaamaan tämän puutteen mahdollisuuksien mukaan varmistamalla, että sukupuoliulottuvuus valtavirtaistetaan kaikkiin strategiaan jo sisällytettyihin toimiin. Asiaan tulisi kiinnittää erityisen tarkkaan huomiota väkivalan torjumiseen tähtäävissä toimissa. Kiinnitettäessä huomiota naisiin olisi otettava huomioon myös perheenjäsenet, jotka tarjoavat pitkäaikaishoitoa ja omaishoitoa vammaisille sukulaisilleen, koska hoitotehtävistä huolehtivat mitä todennäköisimmin naiset. ETSK toivoo, että strategian väliarvioinnin jälkeen strategian toteuttamisen jälkimmäisellä puoliskolla ehdotetaan vammaisia naisia koskevaa erityistä lippulaiva-aloitetta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Oikeussuojan saatavuuteen liittyvät ja väkivallan uhriksi joutuneita vammaisia henkilöitä koskevat toimet ovat äärimmäisen tärkeitä. ETSK katsoo, että tällaisilla toimilla, erityisesti oikeusalan ammattilaisten ja lainvalvontaviranomaisten koulutusta koskevilla toimilla, on myös annettava ohjeita siitä, miten varmistetaan, että vammaisilta henkilöiltä ei evätä mahdollisuutta saada oikeussuojaa oikeustoimikelvottomuuden vuoksi tai että he eivät oikeutta hakiessaan joudu kärsimään viivästyksistä esteettömyyteen liittyvien ongelmien, päätöksenteon tuen puuttumisen tai viestintään liittyvän avun, kuten viittomakielisen tulkkauksen, puuttumisen vuoksi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Ehdotetut ohjeet, jotka koskevat itsenäiseen asumiseen ja yhteisöön integroitumiseen liittyviä parannuksia, vaativat erityistä huolta komissiolta. Ohjeiden on perustuttava erittäin selkeisiin määritelmiin siitä, mitä tarkoitetaan laitoshoidolla, yhteisöllisillä palveluilla ja itsenäisellä asumisella. ETSK suosittelee, että komissio perustaa määritelmänsä laitoshoidosta yhteisöllisiin palveluihin siirtymistä käsittelevän eurooppalaisen asiantuntijaryhmän vahvistamiin ja sopimiin määritelmiin sekä vammaisyleissopimuksen 19 artiklaa koskevaan yleiskommenttiin 5. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Ehdotettu paketti työllisyystulosten parantamisesta sekä komission sitoumus parantaa vammaisten henkilöiden rekrytointia ja osallistamista EU:n toimielimissä ovat selkeä vastaus kansalaisyhteiskunnan vaatimuksiin. Ei voida kyllin korostaa, kuinka olennaista on keskittyä vammaisten henkilöiden laadukkaan työllisyyden edistämiseen (2) covid-19-pandemian valossa, ja tässä mielessä strategia olisi voinut olla rohkeampi. ETSK suosittaa painokkaasti laatimaan aluksi indikaattoreita näiden toimien täytäntöönpanon seuraamiseksi ja toteuttamaan toimenpiteitä näiden toimien sovittamiseksi yhteen pelastuspalvelutoimien sekä työterveys- ja -turvallisuustoimien kanssa. Jäsenvaltioiden työllisyyden osalta tämä voitaisiin saavuttaa osin komission ehdotuksella sisällyttää vammaisten henkilöiden työllisyyseroa kuvaavia indikaattoreita sosiaalisten oikeuksien pilarin uuteen sosiaali-indikaattoreiden tulostauluun ja sisällyttää vammaisuuteen perustuva erittely joihinkin muihin indikaattoreihin. ETSK korostaa, että tavoitteena ei ole vain korkeampi työllisyysaste vaan myös laadukas työllisyys, jonka avulla vammaiset henkilöt voivat parantaa yhteiskunnallista asemaansa työn kautta. Siksi ehdotamme, että tulostauluun sisällytetään indikaattoreita, jotka kuvaavat vammaisten henkilöiden työllisyyden laatua, kuten sitä, onko heillä kokoaikaisia ja pitkäaikaisia työsopimuksia ja työllistyvätkö he avoimilla työmarkkinoilla. Komission on suhtauduttava vaativasti jäsenvaltioiden tavoitteisiin, joissa määritetään, kuinka paljon niiden tulisi vähentää vammaisten henkilöiden työllisyyseroa vuoteen 2030 mennessä. Toivomme kunnianhimoisia tavoitteita, joilla pyritään mahdollisimman lähelle kaikkien työllisyyserojen poistamista ja joissa keskitytään työllistymiseen avoimilla työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Strategiassa ehdotetaan useita toimia koulutuksen alalla. ETSK korostaa, että erityisopettajien koulutusta koskevissa toimissa olisi keskityttävä myös opettajien koulutukseen yleisopetusympäristössä, jotta voidaan tarjota osallistavaa luokkaopetusta. Jäsenvaltioita on kannustettava osoittamaan erityisopettajia osallistaviin ympäristöihin, jotta vammaiset lapset voivat saada tarvitsemaansa erityistukea samalla kun he ovat osa yleistä koulua, jossa on myös oppilaita, jotka eivät ole vammaisia. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Ehdotus päivittää ”kaikki ihmisoikeudet EU:n kehitysyhteistyössä kattavan oikeusperustaisen lähestymistavan” välineistöä on myönteinen askel. Tässä olisi otettava huomioon investointien toteuttamismaissa toimivilta valtakunnallisilta ja paikallisilta vammaisjärjestöiltä saatu palaute. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Toimet jäsenvaltioiden tukemiseksi vuoden 2000 Haagin yleissopimuksen panemiseksi täytäntöön olisivat ristiriidassa vammaisyleissopimuksen kanssa pakkohoidon ja pakottamisen kaltaisissa kysymyksissä. Tähän asiaan on puututtava vammaisjärjestöjä kuullen ennen kuin komissio ryhtyy mahdollisiin lisätoimiin. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on sitoutunut näyttämään esimerkkiä. Komission rakennusten esteettömyyttä koskevat ehdotukset ja muut vastaavat ehdotukset on pantava tiukasti täytäntöön, eikä niissä saisi poiketa strategiassa esitetystä täytäntöönpanon aikataulusta. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Ehdotettu tiedonkeruustrategia on yksi keskeisistä ehdotuksista. ETSK korostaa tarvetta varmistaa eriteltyjen tietojen järjestelmällisempi kerääminen mahdollisesti Washingtonin ryhmän kysymyksiä käyttäen. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Strategian tavoitteiden ja toimien seurantapuitteiden odotetaan olevan valmiina vuonna 2021. ETSK ja erityisesti sen temaattinen valmisteluryhmä ”vammaisten henkilöiden oikeudet” ovat valmiita auttamaan komissiota puitteiden suunnittelussa yhdessä vammaisjärjestöjen kanssa, joiden olisi oltava täysimääräisesti ja mielekkäästi mukana koko prosessin ajan. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Strategiassa todetaan, että vammaisten henkilöiden olisi osallistuttava täysipainoisesti Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin. ETSK toivoo, että komissio täyttää tämän sitoumuksen ottamalla vammaiset henkilöt ja heitä edustavat järjestöt mukaan konferenssin kaikille aloille eikä pelkästään erityisesti vammaisuuteen liittyville aloille. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK kehottaa komissiota aloittamaan valmistelut vammaisyleissopimuksen komiteaan nimitettävän EU:n ehdokkaan valitsemiseksi ja suosittelee, että ehdokkaaksi valitaan eurooppalainen vammainen nainen. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Myös Euroopan unionin neuvostolla on keskeinen rooli strategian täytäntöönpanossa. ETSK kehottaa neuvostoa liittymään vammaisfoorumiin ja nimeämään pikaisesti vammaiskoordinaattorin strategian mukaisesti. Neuvoston vammaiskoordinaattorin olisi toimittava vammaisyleissopimuksen yhteyspisteenä, kuten EU:lle ehdotettiin vammaisyleissopimuksen arvioinnin loppupäätelmissä vuonna 2015. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | ETSK kehottaa myös vammaisliikettä toimimaan aloitteellisesti ja vaatimaan, että kaikissa tämän strategian toimissa pidetään kiinni lupauksista, sekä osoittamaan solidaarisuutta sen varmistamiseksi, että toimenpiteet hyödyttävät myös vammaisia maahanmuuttajia ja pakolaisia. Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan strategian käynnistäminen on vasta lähtökohta. Todellista muutosta vammaisille henkilöille ei tuo itse strategia, vaan pikemminkin sen kunkin osatekijän vahvuus tulevan vuosikymmenen aikana. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden olisi tuettava täysimääräisesti uuden strategian täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.20

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK on tyytyväinen siihen, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva EU:n strategia 2021–2030 on selkeä edistysaskel edelliseen strategiaan verrattuna. ETSK on myös erittäin tyytyväinen komission toteuttamaan kuulemisprosessiin ja siihen, että monet ETSK:n lausunnossaan (3) tekemistä ehdotuksista sisällytettiin lopulliseen strategiaan. Tämä myös korostaa komitean selkeää kykyä vaikuttaa EU:n uusien politiikkojen ja aloitteiden tuloksiin. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on sitoutunut seitsemään lippulaivaehdotukseen, joilla on selkeät tavoitteet ja toteutusmääräajat. Tällainen avoimuuden taso helpottaa suuresti ETSK:n, kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten työtä niiden valmistellessa omaa panostaan näihin toimiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Lippulaivaehdotuksista ETSK näkee erityistä potentiaalia ”AccessibleEU”-resurssikeskuksessa. Sen onnistuminen riippuu osittain komission sille osoittamista resursseista, sitä johtavan henkilöstön asiantuntemuksesta sekä sen kyvystä koota yhteen asiantuntijoita, jotka voivat välittää jäsenvaltioille tietämystä, jolla on todellista arvoa. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK on tyytyväinen ehdotukseen EU:n laajuisesta vammaiskortista. Tämän kortin vaikutus vammaisten henkilöiden elämään riippuu kortin tarjoamista oikeuksista ja etuuksista sekä siitä, toteutetaanko toimenpiteitä sen täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Yksi strategian vahvuuksista on se, miten se vaikuttaa komission sisäiseen toimintaan ja sen yhteyksiin muihin EU:n toimielimiin. ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti komission sitoutumiseen vuosittaiseen näkemystenvaihtoon ETSK:n kanssa. ETSK katsoo myös, että sillä pitäisi olla paikka uudessa vammaisfoorumissa vammaisjärjestöjen rinnalla. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Tietyiltä osin strategia näyttää olevan vastahakoinen askel eteenpäin. Strategiaan on sisällytetty monia ehdotuksia ETSK:n lausunnoista (4), mutta sitoutuminen uuteen lainsäädäntöön on lähes tulkoon olematonta. Viidestä konkreettiseen lainsäädäntöön viittaavasta toimesta neljä on jo käynnissä olevia voimassa olevan lainsäädännön tarkistuksia ja yksi on ehdotus tarkastella ”tarpeen mukaan” lainsäädännön mahdollisuutta. Uudessa strategiassa suositaan sellaisia suuntaviivojen ja välineistön kaltaisia mekanismeja, jotka voivat edistää jäsenvaltioiden käytäntöjä mutta joihin liittyy paljon suurempi noudattamatta jättämisen riski ilman mitään mahdollisuutta saattaa jäsenvaltioita EU:n tuomioistuimen eteen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Strategiassa komissio lupaa käsitellä tiettyjä kysymyksiä muiden EU:n strategioiden ja toimintasuunnitelmien, kuten digitaalista hallintoa koskevan EU:n strategian ja yhteisötalouden toimintasuunnitelman, yhteydessä. Komissio ei aina anna yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten vammaisuuteen liittyviä kysymyksiä aiotaan käsitellä näissä strategioissa. Komission olisi annettava tarkempaa tietoa siitä, miten se aikoo tehdä tämän. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | ETSK on huolissaan jäsenvaltioiden tukemiseen vuoden 2000 Haagin yleissopimuksen täytäntöönpanossa liittyviin toimiin, jotka olisivat ristiriidassa vammaisyleissopimuksen kanssa pakkohoidon ja lääketieteellisiin toimenpiteisiin liittyvän pakottamisen kaltaisten kysymysten osalta. Tähän asiaan on puututtava vammaisjärjestöjä kuullen ennen kuin komissio ryhtyy mahdollisiin lisätoimiin. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ETSK katsoo, että strategiassa on potentiaalia todellisen muutoksen aikaansaamiseksi, mutta tämä riippuu täysin siitä, miten hyvin se pannaan täytäntöön ja miten kunnianhimoisia yksittäiset toimet ovat. Jos komissio ja jäsenvaltiot eivät pyri kunnianhimoisesti edistämään toimia, joilla kyseenalaistetaan nykytilanne, strategia voi hyvinkin pettää EU:n yli 100 miljoonan vammaisen henkilön odotukset. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | ETSK kehottaa vammaisliikettä toimimaan ennakoivasti ja vaatimaan, että strategiassa pidetään kiinni lupauksista. Todellista muutosta vammaisille henkilöille ei tuo itse strategia, vaan pikemminkin sen kunkin osatekijän vahvuus tulevan vuosikymmenen aikana. |
| --- | --- |

2.10

3.   Esteettömyys ja EU-oikeuksien toteutuminen

| 3.1 | Strategian luvut 2 ja 3 kattavat esteettömyyteen ja saavutettavuuteen sekä EU-oikeuksien toteutumiseen liittyvät toimet. Tärkeimpiä toimia ovat seuraavat: |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Lippulaivahanke ”AccessibleEU”-resurssikeskuksen perustamiseksi. Kyseessä on yhteistyökehys, jolla kootaan yhteen esteettömyyssääntöjen täytäntöönpanosta ja noudattamisesta vastaavat kansalliset viranomaiset sekä esteettömyyteen liittyvien eri alojen asiantuntijat ja ammattihenkilöt, jaetaan hyviä toimintatapoja sekä kehitetään välineitä ja standardeja EU-lainsäädännön täytäntöönpanon helpottamiseksi. Tässä on otettu huomioon ETSK:n kehotus perustaa eurooppalainen esteettömyys- ja saavutettavuusasioiden lautakunta. Komission on selvennettävä, miten keskus rahoitetaan ja miten sen henkilöstö hankitaan ja miten se tavoittaa esteettömyyteen liittyvien alojen asiantuntijat, esteettömyyskysymyksistä kokemusta omaavat henkilöt ja vammaisia henkilöjä edustavat järjestöt. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Kaikissa jäsenvaltioissa tunnustettavan eurooppalaisen vammaiskortin luominen vuoden 2023 loppuun mennessä. ETSK on tyytyväinen siihen, että tämä vastaa suoraan komitean vuoden 2019 lausunnossaan (5) esittämää pyyntöä. Tämän aloitteen onnistuminen riippuu kortin tarjoamien oikeuksien laajuudesta ja siitä, suostuvatko kaikki jäsenvaltiot panemaan sen täysimääräisesti täytäntöön. ETSK kehottaa komissiota olemaan kunnianhimoinen vammaiskortin luomisessa, kun otetaan huomioon, että se on yksi strategian keskeisistä seikoista ja vertailukohta, jonka pohjalta monet mittaavat strategian onnistumista. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Arviointi verkkosisällön saavutettavuutta koskevan direktiivin soveltamisesta ja siitä, olisiko direktiiviä tarkistettava. Tämä arviointi tarjoaa tilaisuuden analysoida, onko tämä lainsäädäntö tarkoituksenmukainen yhä digitaalisemmalla julkisella sektorilla, erityisesti covid-19-pandemian jälkeen. ETSK katsoo, että komission olisi lopetettava tietyille verkkosivuille (esimerkiksi koulut, lastentarhat ja päiväkodit) annettu vapautus direktiivin soveltamisesta, koska näillä mahdollisilla poikkeuksilla on saattanut olla kielteinen vaikutus vammaisiin henkilöihin, joille nämä julkiset palvelut ovat saatavilla ainoastaan digitaalisten välineiden kautta. ETSK toivoisi myös selkeämpää selitystä siitä, mihin toimiin ryhdytään, mikäli jokin jäsenvaltio ei täytä direktiivin vaatimuksia. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Seuraavien voimassa olevien säädösten tarkistaminen: rakennusten energiatehokkuuteen liittyvä lainsäädäntökehys, mukaan lukien sen vaikutus esteettömyyden parantamiseen peruskorjausvaatimusten ansiosta; matkustajien oikeuksia koskeva sääntelykehys; Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevista unionin suuntaviivoista annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013 (6) esteettömyyden vahvistamiseksi; kaupunkiliikennepaketti. Vaikka ETSK onkin pettynyt siihen, että Euroopan komissio ei ole ehdottanut kunnianhimoisesti enemmän konkreettiseen lainsäädäntöön perustuvia toimia, se on silti tyytyväinen siihen, että sen kehotus toteuttaa toimia rakennetun ympäristön ja liikenteen esteettömyyden parantamiseksi on vaikuttanut strategiaan. ETSK kehottaa komissiota olemaan tarkistuksissaan kunnianhimoinen ja edistämään rohkeita esteettömyystoimenpiteitä. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Hyvän vaalitavan oppaan laatiminen. Oppaassa käsitellään vammaisten henkilöiden osallistumista vaaliprosessiin, ja sillä pyritään yhteistyössä jäsenvaltioiden, Euroopan unionin vaaliyhteistyöverkoston ja Euroopan parlamentin kanssa takaamaan vammaisten henkilöiden poliittiset oikeudet, mukaan lukien oikeus asettua ehdolle vaaleissa ja saada helppokäyttöistä tietoa. Komissio pyrkii myös vastaamaan vammaisten henkilöiden tarpeisiin sähköistä äänestystä koskevassa yhteenvedossa ja tukemaan osallistavaa demokraattista osallistumista. On tärkeää, että komissio tekee tiivistä yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa, jotta varmistetaan, että seuraavat EU-vaalit ovat esteettömät ja että EU toimii edelläkävijänä. |
| --- | --- |

3.1.5

4.   Ihmisarvoinen elämänlaatu ja yhdenvertainen osallistuminen

| 4.1 | Strategian luvut 4 ja 5 kattavat elämänlaatuun ja yhdenvertaisuuteen liittyvät toimet. Tärkeimpiä toimia ovat seuraavat: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Lippulaivahanke ohjeista, joissa suositellaan, että jäsenvaltiot parantavat itsenäistä asumista ja yhteisöön integroitumista. ETSK pitää tätä potentiaalisesti ratkaisevana aloitteena. Sen vaikuttavuus on riippuvainen siitä, kuinka selkeästi ja tiukasti laitoshoito on määritelty sekä siitä, onko selitetty, miksi sitä olisi vältettävä ja mitä tarkoitetaan investoimisella yhteisöpohjaisiin palveluihin ja itsenäiseen asumiseen. Ohjeiden laatimisessa on otettava huomioon vammaisilta henkilöiltä ja heitä edustavilta järjestöiltä saatu palaute. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Sosiaalipalvelujen laatukehys, jonka tarkoituksena on parantaa palvelujen tarjoamista vammaisille henkilöille ja parantaa alan työpaikkojen houkuttelevuutta. ETSK katsoo, että tässä kehyksessä on keskityttävä paitsi siihen, miten sosiaalipalvelualasta tehdään houkuttelevampi palkan ja työolojen suhteen, myös sen varmistamiseen, että palveluntarjoajat saavat riittävää koulutusta siitä, miten tarjotaan tukea, jota ohjaavat palvelujen käyttäjien valinnat ja jossa noudatetaan ihmiskeskeistä, ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Vammaisten henkilöiden työmarkkinatulosten parantamista koskeva paketti. Osana pakettia komissio pyrkii myös varmistamaan, että yhdenvertaista kohtelua työssä koskevan direktiivin mukaiset oikeudet pannaan jäsenvaltioissa tiukasti täytäntöön, ja se laatii direktiivin soveltamisesta kertomuksen vuonna 2021. Komissio laatii myös vuonna 2021 yhteisötaloutta koskevan toimintasuunnitelman, johon sisältyy vammaisille henkilöille tarjottavat mahdollisuudet ja integroituminen avoimille työmarkkinoille. Vammaisilla henkilöillä on monia työllistymisen esteitä. ETSK katsoo, että komission on tehtävä selväksi, mitä esteitä on olemassa, mitä niistä on käsiteltävä kiireellisimmin ja miten covid-19-pandemia on pahentanut tilannetta. Komitea suosittelee, että ennen paketin suunnittelua tehdään tutkimus tai kysely, jossa kysytään vammaisilta henkilöiltä ja vammaisjärjestöiltä, mitä he haluaisivat tehtävän. ETSK katsoo myös, että työllisyyspaketissa olisi keskityttävä kykyyn työllistyä laadukkaisiin työpaikkoihin avoimilla työmarkkinoilla, myös yhteisötaloudessa ja D-WISE-työllistämismallien kautta. Tämä estäisi vammaisia henkilöitä syrjäytymästä lisää, ja näin saavutettaisiin erityisesti työtä etsivät naiset ja nuoret. Tavoitteena ei pitäisi olla vain työllisyysasteen parantaminen vaan myös sen mahdollistaminen, että vammaiset henkilöt voivat parantaa yhteiskunnallista asemaansa ja taloudellista hyvinvointiaan palkkatyön avulla. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Vuonna 2022 käynnistettävä tutkimus vammaisten henkilöiden sosiaaliturvasta ja -palveluista sekä ohjeet, joilla tuetaan jäsenvaltioita sosiaalisen suojelun järjestelmien uudistamisessa ja joissa keskitytään vammaisuuden arviointikehyksiin. Tutkimuksessa tulisi keskittyä sosiaalipalveluihin vammaisten henkilöiden ihmisarvoisen elämän varmistamisen perustana sekä perheiden ja omaishoitajien rooliin. Ohjeissa olisi näin ollen korostettava, että palveluilla on kyettävä vastaamaan vammaisten henkilöiden yksilöllisiin tarpeisiin, palvelujen on oltava osa yhteisöä eikä eristyksissä siitä ja niiden ohella tarvitaan riittävät vammaisetuudet. On ratkaisevan tärkeää, että sosiaalisen suojelun järjestelmien uudistamista koskevissa ohjeissa käsitellään vammaisten henkilöiden elinkustannusten nousua ja kehotetaan jäsenvaltioita olemaan joustavampia, jotta ihmiset voivat säilyttää vammaisetuutensa omista tai puolisonsa tai kumppaninsa tuloista riippumatta. Vammaisten henkilöiden olisi voitava vapaasti hakea työtä tai asua/avioitua kumppaninsa kanssa ilman, että heitä rangaistaan siitä taloudellisesti. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Oikeusalan ammattilaisten koulutusstrategia, jossa keskitytään EU:n vammaislainsäädäntöön, vammaisyleissopimus mukaan luettuna. Tähän sisältyy tutkimus haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten menettelytakeista rikosoikeudellisissa menettelyissä sekä arvio tarpeesta esittää lainsäädäntöehdotuksia haavoittuvassa asemassa olevien aikuisten tuesta ja suojelusta uhrien oikeuksia koskevan strategian puitteissa. Komissio antaa jäsenvaltioille myös ohjeita vammaisten henkilöiden oikeussuojan saatavuudesta EU:ssa. Se tukee jäsenvaltioita, jotta voitaisiin lisätä vammaisten henkilöiden osallistumista oikeusalan ammattihenkilöinä. ETSK suhtautuu myönteisesti näihin ehdotuksiin, jotka heijastavat sen lausunnossaan (7) esittämiä suosituksia. ETSK on tyytyväinen myös siihen, että Euroopan komissio pyytää perusoikeusvirastoa tarkastelemaan laitoksissa asuvien vammaisten henkilöiden tilannetta väkivallan, hyväksikäytön ja kidutuksen osalta. Näillä toimilla olisi annettava ohjeita myös siitä, miten varmistetaan, että vammaisilta henkilöiltä ei evätä mahdollisuutta saada oikeussuojaa tai että he eivät joudu kärsimään viivästyksistä esteettömyyteen liittyvien ongelmien, oikeustoimikelpoisuuden puuttumisen, tuettuun päätöksentekoon liittyvän avun puuttumisen tai viestintään liittyvän avun, kuten viittomakielisen tulkkauksen, puuttumisen vuoksi. Tuettua päätöksentekoa koskevia hyviä käytäntöjä olisi kerättävä vammaisyleissopimuksen 12 ja 13 artiklan mukaisesti. Saattaisi myös olla hyödyllistä tarkastella, miten jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön komission 27. marraskuuta 2013 antaman suosituksen (8) rikosoikeudellisissa menettelyissä syytettyinä tai epäiltyinä olevien haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden menettelytakeista. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Useita toimia koulutuksen alalla. Näihin sisältyy jäsenvaltioiden tukeminen avustavien teknologioiden turvaamisessa ja esteettömän digitaalisen oppimisympäristön ja sisällön tarjoamisessa digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 mukaisesti. Komissio aikoo myös laatia osallistavaa varhaiskasvatusta koskevan välineistön, johon sisältyy erityinen vammaisia lapsia koskeva luku. Lisäksi komissio auttaa jäsenvaltioita kehittämään edelleen opettajankoulutusjärjestelmiään, jotta voidaan puuttua erityisopetuksen opettajien puutteeseen ja kaikkien koulutusalan ammattilaisten valmiuksiin hallita monimuotoisuutta ja osallistavaa koulutusta. ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio tunnustaa EU:n roolin osallistavan koulutuksen ja erityisesti verkko-oppimisen edistämisessä, sillä vammaiset oppilaat ovat kohdanneet monia saavutettavuuteen liittyviä ongelmia covid-19-pandemian aikana. ETSK haluaa kuitenkin korostaa, että erityisopettajien koulutusta koskevissa toimissa olisi keskityttävä myös opettajien kouluttamiseen yleisopetusympäristössä, jotta voitaisiin tarjota osallistavaa luokkaopetusta. Komission olisi edistettävä yleistä osallistavaa koulutusta ja kannustettava jäsenvaltioita osoittamaan erityisopettajia osallistaviin opetusympäristöihin. Myös vammaisille henkilöille koulutusjärjestelmissä tarjottavaan uraohjaukseen olisi investoitava ja ohjausta olisi parannettava. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | Osallistavan taiteen ja kulttuurin, urheilun, vapaa-ajan ja virkistystoiminnan, myös matkailun, alalla strategialla vahvistetaan osallistumista useilla rintamilla, erityisesti tekemällä yhteistyötä yleisten ja vammaisille tarkoitettujen urheilujärjestöjen kanssa, tukemalla vammaisten taiteilijoiden taiteen tekemistä ja hyödyntämällä EU:n varoja kulttuuriperintökohteiden ja taidetapahtumien esteettömyyden parantamiseksi vammaisille henkilöille. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | ETSK pitää valitettavana, että strategia ei ole riittävän kunnianhimoinen neuvostossa viimeisen vuosikymmenen ajan pysähdyksissä olleen horisontaalisen syrjimättömyysdirektiivin hyväksymisen osalta. Todellisia suunnitelmia tilanteen ratkaisemiseksi tai vaihtoehtojen ehdottamiseksi ei ole, jos neuvosto ei pääse sopimukseen. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | ETSK olisi myös toivonut, että terveyteen liittyviin kysymyksiin olisi kiinnitetty enemmän huomiota. Strategiassa keskitytään syöväntorjuntasuunnitelmaan, mitä ETSK pitää myönteisenä, mutta strategia on hyvin epämääräinen suhteessa mielenterveyteen, terveyteen liittyvän tiedon saatavuuteen ja terveydenhuollon tarjoamiseen vammaisille henkilöille, jotka asuvat yhä laitoksissa. |
| --- | --- |

4.1.9

5.   Vammaisten oikeuksien edistäminen maailmanlaajuisesti

| 5.1 | Strategian luku 6 kattaa toimet, jotka liittyvät vammaisten oikeuksien edistämiseen maailmanlaajuisesti. Tärkeimpiä toimia ovat seuraavat: |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Vammaisia henkilöjä koskevien tietojen keräämisen parantaminen EU:n rahoittamassa humanitaarisessa avussa esimerkiksi edistämällä Washingtonin ryhmän kysymysten käyttöä. Tämä on erinomainen ehdotus, joka vastaa ETSK:n aiemmin esittämiä pyyntöjä. Komitea toivoo, että eriteltyjen tietojen keräämistä parannetaan kaikilla rintamilla, erityisesti laitoksissa asuvien ihmisten kohdalla. EU:n olisi myös tuettava vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa ja edistettävä sen maailmanlaajuista ratifiointia. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | ”Kaikki ihmisoikeudet EU:n kehitysyhteistyössä kattavan oikeusperustaisen lähestymistavan” välineistön päivittäminen vuonna 2021. Tämä olisi tehtävä yhteistyössä paitsi EU:ssa toimivien vammaisjärjestöjen myös investointien kohteena olevissa maissa toimivien valtakunnallisten ja paikallisten vammaisjärjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | OECD:n kehitysapukomitean vammaisuustunnuksen järjestelmällisen käytön varmistaminen, jotta voidaan seurata vammaisia osallistavia investointeja EU:n rahoituksen kohdennettua seurantaa varten. ETSK on erittäin tyytyväinen, että tämä ehdotus, joka esitettiin sen lausunnossa (asiakokonaisuus SOC/616) (9), on otettu mukaan. |
| --- | --- |

5.1.3

6.   Strategian toteuttaminen ja esimerkkinä toimiminen

| 6.1 | Strategian luvut 7 ja 8 kattavat toimet, jotka liittyvät strategian täytäntöönpanoon sekä siihen, miten komissio aikoo muuttaa rakennettaan ja työskentelytapojaan tämän saavuttamiseksi. Tärkeimpiä toimia ovat seuraavat: |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Vuosittainen näkemystenvaihto ETSK:n kanssa. ETSK on tyytyväinen siihen, että sen osallistuminen strategian täytäntöönpanoon virallistetaan, ja odottaa innolla tätä jatkuvaa ja järjestelmällistä yhteistyötä. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että komissio järjestää Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa säännöllisiä korkean tason kokouksia, joihin kutsutaan mukaan vammaisia henkilöjä edustavia järjestöjä. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Vammaisfoorumin perustaminen vammaiskysymyksiä käsittelevän korkean tason ryhmän korvaajaksi. Foorumilla tuetaan komission strategian sekä kansallisten vammaisstrategioiden täytäntöönpanoa. Se saattaa yhteen vammaisyleissopimuksen kansalliset yhteyspisteet, vammaisjärjestöt ja komission. Foorumin puitteissa on mahdollista keskustella YK:n arvioinneista, jotka koskevat vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. ETSK suhtautuu erittäin toiveikkaasti tähän uuteen rakenteeseen, joka vaikuttaisi olevan avoimempi ja läpinäkyvämpi kuin korkean tason ryhmä. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Uudistettu henkilöstöstrategia, jolla edistetään vammaisten työntekijöiden työllistymistä ja uranäkymiä. Tähän sisältyy monimuotoisuutta ja osallisuutta käsittelevä toimisto, joka valvoo monimuotoisuutta ja osallisuutta edistävien toimien kehittämistä ja täytäntöönpanoa kaikissa komission yksiköissä. ETSK pitää tätä yhtenä strategian lupaavimmista toimista ja toivoo, että se johtaa vammaisten henkilöiden rekrytoinnin tosiasialliseen lisääntymiseen EU:n toimielimissä. ETSK panee myös tyytyväisenä merkille, että komissio aikoo päivittää Euroopan henkilöstövalintatoimiston (EPSO) kohdennettua viestintä- ja tiedotusstrategiaa ja tehostaa kaikkien komission yksiköiden johdon raportointia monimuotoisuudesta sekä vammaista henkilöstöä varten tehdyistä kohtuullisista mukautuksista. |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Kaikkien komission audiovisuaalisten viestintäpalvelujen ja graafisten suunnittelupalvelujen esteettömyyden parantaminen vuoteen 2023 mennessä. ETSK pitää tätä toimenpidettä myönteisenä ja kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä esteettömyyden alan asiantuntijoiden kanssa varmistaakseen mahdollisimman korkean esteettömyyden tason. |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | Komission kaikkien äskettäin käyttöön otettujen rakennusten esteettömyyden varmistaminen. Komissio varmistaa esteettömyyden myös paikoissa, missä järjestetään komission tapahtumia. Lisäksi se varmistaa, että vuoteen 2030 mennessä kaikissa komission rakennuksissa noudatetaan eurooppalaisia esteettömyysstandardeja. ETSK kehottaa komissiota toteuttamaan nämä toimet kaikilta osin. |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.1.6 | Tiedonkeruustrategian kehittäminen ohjeistamaan jäsenvaltioita sekä analyysin tekeminen olemassa olevista tietolähteistä ja indikaattoreista, myös hallinnollisista tiedoista. ETSK korostaa tarvetta kerätä eriteltyjä tietoja mahdollisesti Washingtonin ryhmän kysymysten avulla, mihin strategiassakin jo viitataan. |
| --- | --- |

6.1.6

| 6.1.7 | Seurantakehyksen kehittäminen strategian tavoitteita ja toimia varten sekä uusien vammaisuuteen liittyvien indikaattoreiden kehittäminen ja strategian täytäntöönpanon tilaa arvioivan ja sen tavoitteita ja toimia tarvittaessa päivittävän raportin julkaiseminen vuonna 2024. ETSK ja erityisesti sen temaattinen valmisteluryhmä ”vammaisten henkilöiden oikeudet” ovat valmiita tukemaan komissiota kehyksen suunnittelussa yhdessä vammaisjärjestöjen kanssa. ETSK on tyytyväinen siihen, että täytäntöönpanokertomukselle on asetettu määräaika, joka on ajoitettu siten, että komissio pystyy korjaamaan mahdolliset puutteet strategian elinkaaren aikana. |
| --- | --- |

6.1.7

Bryssel 7. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 41.

1

(2)  Disability and labour market integration: Policy trends and support.

2

(3)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 41.

3

(4)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 41.

4

(5)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 41, EUVL C 56, 16.2.2021, s. 36.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1315/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1).

6

(7)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 41.

7

(8)  EUVL C 378, 24.12.2013, s. 8.

8

(9)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 41.

9

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/58

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta”

(COM(2021) 137 final)

ja

”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia”

(COM(2021) 142 final)

(2021/C 374/10)

| Esittelijä: | Kinga JOÓ |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Esittelijä:

Kinga JOÓ

Toinen esittelijä:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla, |
| Työvaliokunnan päätös | 23.3.2021 |
| Vastaava jaosto | ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” |
| Hyväksyminen jaostossa | 21.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 231/0/2 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 31.5.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla,

Työvaliokunnan päätös

23.3.2021

Vastaava jaosto

”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus”

Hyväksyminen jaostossa

21.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

7.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

231/0/2

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Joka neljäs lapsi EU:ssa kasvaa köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa. Tätä ei voida hyväksyä. Tarvitaankin koordinoitu Euroopan laajuinen lähestymistapa, joka perustuu vahvaan poliittiseen ja oikeudelliseen kehykseen, jotta suuntaus voidaan kääntää ja jotta sukupolvelta toiselle jatkuva huono-osaisuuden kierre voidaan katkaista. On asetettava kunnianhimoinen tavoite, jolla pyritään vuoteen 2030 mennessä nostamaan köyhyydestä kaikki lapset, ei vain viittä miljoonaa lasta. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Lasten oikeuksien ottaminen huomioon kaikessa päätöksenteossa on olennaisen tärkeää. Käytännössä kaikkien alojen politiikka vaikuttaa lapsiin, joten tarvitaan koko yhteiskunnan kattava lähestymistapa, jotta voidaan varmistaa, että kaikilla poliittisilla linjauksilla (perhe-, koulutus-, talous-, digitaali-, ympäristö- ja asumispolitiikalla) on voimaannuttavia ja pitkäkestoisia myönteisiä vaikutuksia lasten terveyteen ja hyvinvointiin. EU-, valtio-, alue- ja paikallistasolla on hyväksyttävä kiireellisesti yhdennetty lähestymistapa ja monialaisia toimenpiteitä, jotta voidaan kattaa kaikki lasten elämään nyt ja tulevaisuudessa vaikuttavat tärkeät alat. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suosittaa, että lapsitakuuta koskeviin kansallisiin toimintasuunnitelmiin sisällytetään kahden ja useamman sukupolven kattavia toimenpiteitä, joilla kehitetään sekä lapsille että heidän vanhemmilleen annettavaa tukea, sillä lasten haavoittuvuutta ei voida poistaa korjaamatta perheen haavoittuvuutta. Vanhempia ja hoitajia on tuettava erilaisin toimenpitein, joihin kuuluvat riittävät tulot, työn ja yksityiselämän tasapainottaminen, äitiysvapaan käyttäminen ja oikeus riittäviin tuloihin äitiyslomalla, isyys- ja vanhempainvapaa, hoitovapaa, joustavat työjärjestelyt ja perheystävälliset työpaikat. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ihmisoikeudet ja lasten oikeudet sitovat kaikkia jäsenvaltioita EU:sta tehdyn sopimuksen 2 artiklan nojalla. Tarvitaan vahvempi Euroopan laajuinen lasten oikeuksia koskeva poliittinen kehys, jota monet sidosryhmät ovat vaatineet. On kuultava järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa, erityisesti sosiaalipalveluja, lasten järjestöjä, perhejärjestöjä sekä virallisen ja epävirallisen koulutuksen tarjoajia, ja ne on otettava asianmukaisesti mukaan laatimaan kansallisia toimintasuunnitelmia ja osallistumaan seurantamekanismeihin. Kohdennetuilla toimilla voidaan parhaiten tukea näiden kahden EU:n kehyksen täytäntöönpanoa köyhyyden poistamiseksi ja lasten terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseksi. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vain 11 maata oli varannut erityistä ESR+-rahoitusta lasten nostamiseen köyhyydestä, vaikka useissa muissakin jäsenvaltiossa lasten köyhyysriskiä koskevat tiedot olivat hyvin lähellä EU:n keskiarvoa. ETSK suosittaa, että kaikki jäsenvaltiot korvamerkitsevät ESR+-rahoitusta lasten nostamiseen köyhyydestä niin, että asetettu 5 prosentin tavoite on vähimmäistavoite. Laadukkaiden eriteltyjen tietojen keruuta on myös parannettava, jotta voidaan seurata lapsiköyhyyden ja lasten sosiaalisen syrjäytymisen kitkemisessä tapahtuvaa edistystä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot tarjoavat vapaan pääsyn varhaiskasvatukseen, koulutukseen ja koulussa tapahtuvaan toimintaan sekä terveydenhuoltoon tai tarjoavat nämä palvelut ilmaiseksi. Vaihtoehtoisesti ne voivat varmistaa soveltuvien rahallisten etuuksien kautta, että lapset saavat nämä keskeiset palvelut ilman että tästä koituu perheille ylimääräistä taloudellista rasitetta. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK suosittaa, että laatiessaan lapsitakuuta koskevia kansallisia toimintasuunnitelmiaan jäsenvaltiot täsmentävät tarvittaessa kohdeikäryhmät, ottaen huomioon, että lasten oikeudet koskevat kaikkia alle 18-vuotiaita. Tämä on erityisen tärkeää, kun halutaan varmistaa esimerkiksi lapsitakuun ja nuorisotakuun kaltaisten kehysten täydentävyys edunsaajien etujen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK kehottaa komissiota koordinoimaan lasten oikeuksia koskevaa EU:n strategiaa monialaisesti muiden äskettäin hyväksyttyjen eurooppalaisten strategioiden kuten sukupuolten tasa-arvoa, hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa, romaneja ja vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevien strategioiden kanssa. |
| --- | --- |

1.8

2.   Johdanto

| 2.1 | Lasten oikeudet ovat kaikkien alle 18-vuotiaiden ihmisoikeuksia. Lasten oikeuksien suojelu on yksi Euroopan unionin tavoitteista EU:sta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan ja EU:n perusoikeuskirjan 24 artiklan mukaisesti. Euroopan neuvosto edistää ja suojelee lasten ihmisoikeuksia Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja lapsen oikeuksien strategian (2016–2021) mukaisesti. Lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaan jokaisella alle 18-vuotiaalla maailmassa on samat kansalaisoikeudet sekä poliittiset, taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet, riippumatta etnisestä alkuperästä, sukupuolesta, uskonnosta, kielestä, kyvyistä, maahanmuuttaja-asemasta, seksuaalisesta suuntautumisesta tai mistä tahansa muusta asemasta. Tässä yhteydessä sovelletaan lisäksi vammaisten henkilöiden oikeuksista tehtyä YK:n yleissopimusta ja YK:n asettamia kestävän kehityksen tavoitteita. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Vuotuinen lasten oikeuksia käsittelevä foorumi sai alkunsa 4. kesäkuuta 2007. Foorumi mahdollistaa vuoropuhelun EU:n toimielinten ja muiden sidosryhmien välillä, ja se seuraa vuosittain EU:n toimia lasten oikeuksien alalla. ETSK antoi vuonna 2010 lausunnon lasten köyhyydestä ja lasten hyvinvoinnista (1) ja vuonna 2011 lapsen oikeuksia koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta (2). Niissä kehotettiin jäsenvaltioita tukemaan lapsia kaikin mahdollisin tavoin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komissio antoi 20. helmikuuta 2013 suosituksia (3) lasten oikeuksien vahvistamiseksi, lasten köyhyyden vähentämiseksi ja lasten hyvinvoinnin parantamiseksi. Euroopan parlamentti kehotti 24. marraskuuta 2015 komissiota ja EU:n jäsenvaltioita ottamaan käyttöön lapsitakuun ja ohjelmia, joilla tarjotaan vanhemmille tukea ja mahdollisuuksia päästä pois sosiaalista syrjäytymistä aiheuttavista tilanteista ja integroitua työmarkkinoille (4). Parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 13. joulukuuta 2017 julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, joka kattaa myös ”lastenhoidon ja lapsille annettavan tuen” (5) (periaate 11). Sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetaan myös oikeus suojeluun köyhyyttä vastaan ja oikeus yhtäläisiä mahdollisuuksia edistäviin erityistoimenpiteisiin. Tämän seurauksena komissio tilasi heinäkuussa 2020 toteutettavuustutkimuksen (6) ja aloitti elokuussa 2020 julkiset kuulemiset lapsitakuusta ja lasten oikeuksia koskevan EU:n strategian antamisesta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Komissio antoi 24. maaliskuuta 2021 Euroopan parlamentin tuella (7) ensimmäisen ehdotuksen lasten oikeuksia koskevaksi kattavaksi EU:n strategiaksi 2021–2024 sekä ehdotuksen neuvoston suositukseksi lapsitakuun perustamisesta. |
| --- | --- |

2.4

3.   Yleisiä huomioita lasten oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta ja komission ehdotuksesta lapsitakuuksi

| 3.1 | Lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia on oikeuksiin pohjautuva toimintakehys, jossa lasten oikeudet nähdään monialaisena, kaikilla EU:n politiikan ja lainsäädännön aloilla huomioon otettavana asiana. Ehdotus neuvoston suositukseksi EU:n lapsitakuusta on oikeudellisesti sitova, ja siinä vahvistetaan täytäntöönpanotoimet, tavoitteet ja toimenpiteet, joita EU:n tulee seurata tarkasti. ETSK kannattaa molempia ehdotuksia ja uskoo, että niiden toteuttaminen tukee Euroopan tasolla ja kansallisesti tehtäviä ponnisteluja lasten hyvinvoinnin edistämiseksi ja lasten köyhyyden vähentämiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Lapset ovat yhteiskunnan haavoittuvimpia jäseniä, jotka eivät itse pysty pääsemään irti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskistä. Lapsiin kohdistuva väkivalta on kaikissa muodoissaan hyvin yleistä. Poliisi ja muut yleiset palvelut, kuten lasten auttavat puhelinlinjat, ovat raportoineet covid-19-pandemian lisänneen tiettyjä väkivallan muotoja monissa jäsenvaltioissa, joissa tapausten määrä on kasvussa (8). Eurostatin vuoden 2019 tietojen mukaan 18 miljoonaa lasta eli 22,2 prosenttia lapsista EU:ssa kasvoi köyhyyden tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa, ja luku todennäköisesti nousee pandemian sosioekonomisten seurausten vuoksi (9). Joka neljäs lapsi EU:ssa kasvaa perheessä, joka elää epävarmuudessa ja tarvitsee tukea sukupolvelta toiselle jatkuvan köyhyyskierteen katkaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Lapset kertoivat haluamistaan oikeuksista ja tulevaisuudesta kyselytutkimuksessa nimeltä Our Europe. Our Rights. Our Future (10), joka pohjusti sekä lasten oikeuksia koskevan EU:n strategian että lapsitakuun laatimista. Viisi lasten oikeuksia ajavaa organisaatiota keräsi yhteensä yli 10 000 lapsen mielipiteet. Tuloksista kävi selvästi ilmi, että lasten mielipiteet on otettava huomioon muokattaessa EU:n taloudellisia, sosiaalisia, oikeudellisia ja poliittisia kehyksiä ja painopisteitä. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Lasten oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa sovelletaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, ja sen yleisenä tavoitteena on rakentaa lapsille parempi elämä EU:ssa ja kaikkialla maailmassa kuudella tärkeällä osa-alueella: i) lasten osallistuminen EU:n politiikkaan ja demokratiaan, ii) sosiaalinen ja taloudellinen osallisuus sekä koulutus ja terveydenhuolto, iii) kaikenlaisen väkivallan ja syrjinnän ehkäiseminen sekä niiltä suojeleminen, iv) lasten huomioon ottaminen oikeudenkäytössä, v) lapset ja digitaaliaika sekä vi) lasten oikeuksien maailmanlaajuinen ulottuvuus. Ehdotuksessa neuvoston suositukseksi lapsitakuun perustamisesta keskitytään sosioekonomiseen osallisuuteen ja lasten pääsyyn keskeisiin palveluihin: varhaiskasvatukseen, koulutukseen ja kouluissa tapahtuvaan toimintaan, terveydenhuoltoon, terveelliseen ravitsemukseen ja kunnolliseen asumiseen. Se edistää osaltaan lasten oikeuksia koskevaa EU:n strategiaa, ja siinä keskitytään EU:ssa asuviin lapsiin. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Strategiassa vaaditaan turvaamaan paremmin lasten osallistava ja järjestelmällinen osallistuminen paikallisella, kansallisella ja EU:n tasolla. Tähän pyritään EU:n uudella lasten osallistumisfoorumilla (EU Children’s Participation Platform), joka perustetaan yhteistyössä Euroopan parlamentin ja lasten oikeuksia ajavien järjestöjen kanssa sen varmistamiseksi, että lapset otetaan paremmin mukaan päätöksentekoon. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Strategiassa vaaditaan lapsille mahdollisuutta kasvaa ilman väkivaltaa ja hyväksikäyttöä. Lapset voivat olla väkivallan uhreja, todistajia tai tekijöitä. ILO:n raporttien mukaan monia lapsia käytetään hyväksi työmarkkinoilla ja pakkotyössä, mukaan luettuina seksuaalinen hyväksikäyttö ja prostituutio. Strategiassa vaaditaan myös lasten huomioon ottamista oikeudenkäytössä ja painotetaan, että oikeudenkäyntimenettelyt on mukautettava lapsen ikään ja tarpeisiin ja niissä on asetettava lapsen etu ensisijaiseksi. Lapsille on varmistettava oikeuden saanti, jotta lasten oikeuksien täysi tunnustaminen ja toteutuminen voi tulla mahdolliseksi. Lisäksi on huolehdittava oikeudenkäyntien tuloksellisuudesta muun muassa oikeusalan viranomaisten erityiskoulutuksen avulla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Perheympäristö vaikuttaa ratkaisevasti lasten menestymisen mahdollisuuksiin. Komissio totesi sukupuolten tasa-arvostrategiassa 2020–2025, että lastenhoitovastuun tasapuolinen jakautuminen vanhempien välillä vaikuttaa ratkaisevasti lapsen sosiaaliseen osallisuuteen. Covid-19-pandemian sosioekonominen vaikutus naisiin on ollut suhteettoman suuri, ja vanhempien on tehtävä enemmän tiimityötä kuin koskaan ennen lapsen etujen hyväksi. Lapsitakuun ja lasten oikeuksia koskevan strategian täytäntöönpano on kytkettävä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin keskeisiin aloitteisiin, kuten työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta annetun EU-direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EU:ssa on monenlaisia perhemalleja, myös sateenkaariperheitä, joihin kuuluu yksi tai useampia hlbtiq-henkilöitä. Komission antaman hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan strategian 2020–2025 mukaan sateenkaariperheiden lapsia on suojeltava erityisesti monikansallisissa tilanteissa, joissa jäsenvaltioiden välisten perheoikeuden erojen vuoksi perhesiteiden tunnustaminen saattaa lakata perheen ylittäessä EU:n jonkin sisärajan. Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan strategian 2021–2030 mukaisesti vammaisilla lapsilla on oltava yhtäläinen oikeus elää osana yhteisöä, jossa heillä on muiden kanssa yhdenvertaiset valinnanmahdollisuudet. Romanilasten yhteiskunnallista asemaa on parannettava romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskevan EU:n strategiakehyksen 2020–2030 mukaisesti. Syrjintää seksuaalisen suuntautumisen, sukupuoli-identiteetin tai sukupuoli-ilmaisun ja sukupuoliominaisuuksien, vamman tai etnisen alkuperän vuoksi on torjuttava varhaislapsuudesta asti. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Takuuta koskevassa ehdotuksessa annetaan jäsenvaltioille opastusta ja resursseja avun tarpeessa olevien lasten tukemiseksi, sillä lasten sosiaalinen syrjäytyminen ja ongelmat keskeisten palveluiden saannissa korreloivat vahvasti keskenään. Haavoittuvassa asemassa oleviin lapsiin kuuluvat i) asunnottomat tai erittäin puutteellisissa asuinoloissa asuvat lapset, ii) vammaiset lapset, iii) maahanmuuttajataustaiset lapset, iv) rodulliseen tai etniseen vähemmistöön, etenkin romaneihin, kuuluvat lapset, v) vaihtoehtoisessa hoidossa (erityisesti laitoshoidossa) olevat lapset ja vi) epävarmassa perhetilanteessa elävät lapset. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Takuu on strateginen kehys, joka ohjaa 27 jäsenvaltion toimia. Sitä varten otetaan käyttöön kansalliset toimintasuunnitelmat, joissa keskitytään takuun täytäntöönpanoon ja joiden kohteena ovat kotitaloudet, joissa on köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevia lapsia. EU:n neuvoston on hyväksyttävä suositus, minkä jälkeen kaikilla jäsenvaltioilla on kuusi kuukautta aikaa valmistella lapsitakuuta koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat. Takuuta koskevassa ehdotuksessa korostetaan, että vaikka palveluiden saannin varmistaminen on tärkeä tekijä lasten sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa, sen olisi oltava osa laajempaa toimien kokonaisuutta, ja se olisi toteutettava mahdollistavien sosiaali- ja perhepoliittisten puitteiden avulla. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Strategiassa esitetään suosituksia EU-tason ja kansallisen tason toimiksi eri aloilla ja rahoitusohjelmissa, jotka vaikuttavat lasten terveyteen ja hyvinvointiin. Näitä ovat EU:n rahastot, maahanmuutto, terveydenhuolto, asuminen, koulutus, talous, ympäristö ja digitalisaatio. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Komissio raportoi strategian edistymisestä EU:n ja kansallisella tasolla vuotuisessa lasten oikeuksia käsittelevässä eurooppalaisessa foorumissa. Strategiaa arvioidaan vuoden 2024 lopussa yhdessä lasten kanssa. Komissio seuraa takuun edistymistä erilaisten välineiden, kuten EU-ohjausjakson, avulla. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Kansallisiin toimintasuunnitelmiin olisi sisällytettävä läpinäkyvää tietoa EU:n ja kansallisten varojen käytöstä sekä toiminta-aikataulu. Jäsenvaltiot voivat käyttää toimiensa tukemiseen EU:n varoja, erityisesti ESR+:aa ja NextGenerationEU:ta. ESR+:ssa on tähän liittyvä erityistavoite, ja siihen sisältyy määrärahoja nimenomaan lasten köyhyyden torjumiseen. Uuden asetuksen mukaan niiden EU:n jäsenvaltioiden, joissa lasten köyhyys on EU:n vuosien 2017–2019 keskiarvoa (23,4 %) korkeampaa, on osoitettava vähintään viisi prosenttia ESR+:n rahoituksesta lasten köyhyyden torjuntaan. |
| --- | --- |

3.13

4.   Erityisiä huomioita lasten oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta

| 4.1 | Lasten oikeuksia koskeva EU:n strategia on kipeästi kaivattu Euroopan unionin kehys lasten oikeuksien suojelemiseksi ja lasten voimaannuttamiseksi. Aikuisilla on äänioikeus ja mahdollisuus oikeudelliseen muutoksenhakuun ja virallisiin kantelumenettelyihin, jos heidän oikeuksiaan loukataan. Lapsilla ei yleensä ole pääsyä näihin mekanismeihin. Lasten ääni ei siten pääse kuuluville poliittisessa päätöksenteossa, ja hallitukset saattavat jättää heidän etunsa huomioimatta, ellei niitä suojella ja edistetä tietoisesti ja järjestelmällisesti. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Jotta lasten osallistuminen olisi tuloksellista ja merkityksellistä, tarvitaan mittavia muutoksia poliittisissa ja institutionaalisissa rakenteissa sekä asenteissa, arvoissa ja kulttuurikäytänteissä: lapset on tunnustettava kansalaisiksi ja sidosryhmiksi. Lasten osallistumista ja heidän äänensä ja vaatimustensa huomioon ottamista voidaan tukea kehittämällä sekä lasten että aikuisten valmiuksia muun muassa kansalaisyhteiskunnan toimijoiden kouluissa ja muualla järjestämän epävirallisen toiminnan avulla. Euroopan tulevaisuuskonferenssi on erinomainen tilaisuus toteuttaa lasten osallistuminen käytännössä, ja ETSK aikoo myös tutkia keinoja lisätä lasten osallistumista. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Lapsi on yksilö ja perheen ja yhteisön jäsen, jolla on iän ja kehitysvaiheen mukaisia oikeuksia ja velvollisuuksia ja oikeus laadukkaaseen elämään. Vanhemmat ja huoltajat ovat olennaisen tärkeitä lapsen kognitiivisen, fyysisen ja emotionaalisen kehityksen kannalta. Lämmin ja kannustava suhde (iso)vanhempien ja lasten välillä on olennainen tekijä lapsen hyvinvoinnin ja selviytymiskyvyn kannalta. Myös sisarussuhteilla on tärkeä rooli lapsen kehityksessä. Suhde on vieläkin tärkeämpi vaihtoehtoisessa hoidossa oleville lapsille. Sisarusten tulisikin saada olla yhdessä, paitsi jos se ei ole heidän etujensa mukaista. Toimintapolitiikoissa on asetettava etusijalle lapsiin ja perheisiin panostaminen ja varmistettava, että tarjotaan tarkoituksenmukaista ja laadukasta tukea järjestelmällisen, useamman sukupolven kattavan lähestymistavan avulla, jotta perheitä voidaan tukea lasten kasvattamisessa myönteisten vanhemmuustaitojen kautta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Strategiaan sisältyvää aloitetta yhdennettyjen lastensuojelujärjestelmien kehittämisestä ja vahvistamisesta olisi täydennettävä toimenpiteillä, joilla torjutaan kaikenlaista lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa. Lapsuudessa koettu tai todistettu väkivalta voi jättää pitkäkestoiset jäljet lapsen fyysiseen, emotionaaliseen ja psyykkiseen kehitykseen. Lapsiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja siihen puuttumiseksi tarvitaan suunnitelma, jossa ovat mukana kaikki hallintotasot EU-tasosta kuntatasoon ja jolla puututaan altistumiseen kaikille väkivallan, hyväksikäytön ja laiminlyönnin muodoille, kuten fyysiselle ja psyykkiselle väkivallalle, seksuaaliselle väkivallalle, verkkoväkivallalle, perheväkivallalle, institutionaaliselle väkivallalle ja kouluväkivallalle. Olisi puututtava moniperusteiseen haavoittuvuuteen eli suurempiin riskeihin, jotka kohdistuvat muun muassa tyttöihin, vammaisiin lapsiin (erityisesti tyttöihin) sekä haavoittuvassa tilanteessa ja väkivaltaisissa kodeissa kasvaviin lapsiin. Jos väkivaltaan syyllistyvät alaikäiset, tarvitaan lapset huomioon ottavien oikeudenkäyntimenettelyjen lisäksi lapsille soveltuva institutionaalinen kehys, jotta heidän integroimisensa yhteiskunnan täysivaltaisiksi jäseniksi olisi helpompaa. Auttaville puhelinlinjoille ja muille kansalaisjärjestölähtöisille lasten ja perheiden tukipalveluille olisi annettava rakenteellista rahoitusta niiden jatkuvuuden ja tuloksellisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Lasten oikeuksia on käsiteltävä myös keskeisissä vaikutuspiireissä, joilla on merkitystä lasten ja perheiden hyvinvoinnin kannalta. Päättäjien olisi järjestelmällisesti valtavirtaistettava lasten oikeudet, jotta voidaan arvioida lapsiin ja heidän oikeuksiinsa mahdollisesti kohdistuvat vaikutukset. Kun on kyse lasten oikeuksista suhteissa kolmansiin maihin, on tärkeää toimia tarvittaessa nopeasti ja tehokkaasti. Tämä on strategiassa valittu kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka on pidettävä keskeisellä sijalla täytäntöönpano- ja arviointiprosessissa. Lisäksi jäsenvaltioita olisi autettava strategian täytäntöönpanossa keräämällä hyviä käytäntöjä, joita sovelletaan jo muissa maissa ja jotka ovat johtaneet hyviin tuloksiin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Lapset ovat vähiten vastuussa ilmastonmuutoksesta, ja silti heille aiheutuu siitä suurin taakka. Strategiassa viitataan ympäristö- ja ilmastokriisissä lapsiin kohdistuviin vaikutuksiin, mutta siinä olisi mentävä pidemmälle ja varmistettava, että ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön lähtökohtana on lasten fyysinen ja henkinen terveys, jotta voidaan vähentää lasten altistumista ympäristövaaroille. Lapset ovat aikuisia alttiimpia ja haavoittuvampia ympäristöriskeille. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | On todennäköistä, että seuraavan sukupolven elämä verkossa ja fyysisessä ympäristössä sulautuu kokonaan yhteen. Strategiassa onkin asetettu tavoitteeksi lasten oikeuksien ottaminen huomioon digimaailmassa tulevaisuudenkestävästi. Yhä useammat lapset käyttävät digilaitteita yhä nuorempina. Tarvitaan digiympäristöjä, jotka ovat esteettömiä ja oletusarvoisesti kaikille lapsille soveltuvia, sekä vahvempaa sääntelyä internetin turvallisuuden parantamiseksi myös digikansalaisuuteen valmentamisen kautta. Lapsilla on oikeus saada verkossa olevaa tietoa erilaisista lähteistä ilman itseoppivia algoritmeja tai mainoksiin perustuvia liiketoimintamalleja, joiden seurauksena tieto on huonolaatuista. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Lapset voivat nuoresta iästä alkaen joutua verkkokiusaamisen uhreiksi, mikä voi aiheuttaa vakavia tai jopa kuolemaan johtavia mielenterveysongelmia. Lapset voivat joutua myös verkossa tapahtuvan seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi. Tätä on tapahtunut sulkutoimien aikana enemmän kuin koskaan: lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön liittyvän materiaalin jakaminen on lisääntynyt huomattavasti (11). Kaikenlaisen verkossa tapahtuvan väkivallan ehkäiseminen ja torjuminen on ratkaisevan tärkeää lasten verkkoturvallisuuden kannalta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Kaikkien tiedotusvälineiden ja mainostajien olisi kunnioitettava lasten ja erityisesti nuorempien lasten oikeuksia, ja lapsia olisi suojeltava kuluttajina. Tämä on erityisen tärkeää, kun on kyse terveellisestä ravitsemuksesta, joka on kohtuuhintaista ja tuotetaan ympäristön kannalta kestävästi. Strategiassa ehdotetaan kehitettäväksi parhaita käytäntöjä ja vapaaehtoisia käytännesääntöjä, joilla vähennetään sellaisten tuotteiden markkinointia lapsille, jotka sisältävät runsaasti sokeria, rasvaa ja suolaa. Tarvitaan johdonmukaista politiikkaa, tuotetietojen ja elintarviketurvallisuutta ja markkinointia koskevien tietojen tiukempaa lainsäädännöllistä valvontaa, jolla pyritään rajoittamaan epäterveellisten elintarvikkeiden ja juomien mainontaa. |
| --- | --- |

4.9

5.   Erityisiä huomioita eurooppalaisesta lapsitakuusta

| 5.1 | Lasten köyhyys, puute, syrjintä ja syrjäytyminen ovat suurimpia esteitä lasten oikeuksien toteutumiselle. ETSK kannattaakin sitä, että eurooppalaisessa lapsitakuussa käsitellään näitä osa-alueita Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vuodeksi 2030 asetetun köyhyystavoitteen yhteydessä: sen mukaan ainakin 5 miljoonaa lasta on saatava pois köyhyyden piiristä vuoteen 2030 mennessä. Tämä on merkittävä edistysaskel, mutta ETSK kannustaa kaikkia jäsenvaltioita esittämään lapsitakuuta koskevissa toimintasuunnitelmissaan komission tavoitteen ylittäviä määrällisiä ja laadullisia tavoitteita ottaen huomioon covid-19-pandemian vaikutukset. Toimintasuunnitelmat olisi kytkettävä olemassa oleviin oikeudellisiin ja poliittisiin asiakirjoihin, joita on hyväksytty YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen seurannan yhteydessä. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Lapsitakuuta koskevassa toteutettavuustutkimuksessa tarkasteltiin etuja, joita tarjoaa kaksitahoinen lähestymistapa, jonka mukaan kaikilla lapsilla, myös eniten apua tarvitsevilla, on pääsy palvelujen piiriin (12). Tarvittaessa olisi myönnettävä täydentävää ja kohdennettua tukea niille lapsille, joille palvelujen saanti on vaikeinta, jotta he pääsisivät palvelujen piiriin leimautumista välttävien automaattisten mekanismien kautta. Tätä olisi sovellettava kaikkiin lapsitakuussa mainittuihin palveluihin kokonaisvaltaisen ja monialaisen lähestymistavan kautta, jotta kaikilla lapsilla varmasti on samat mahdollisuudet ja elämän eväät riippumatta perhetilanteesta, taustasta tai yksilöllisistä tarpeista ja jotta noudatettaisiin kaikilta osin siirtymää kohti laadukkaita perhe- ja yhteisöperusteisia hoitopalveluja. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Työmarkkinaosapuolten vuonna 2020 antamassa yhteisessä lausumassa lastenhoitopalveluista EU:ssa korostetaan, että jokaisella lapsella on oikeus laadukkaaseen, osallistavaan varhaiskasvatukseen ja hoitoon hyvän alun saamiseksi elämälle, ottaen huomioon Barcelonan tavoitteet ja niiden tuleva tarkistus. Tämä ei tarkoita, että se olisi pakollista: vanhemmilla olisi oltava vapaus ennen lapsen oppivelvollisuusikää valita se vaihtoehto, jota he pitävät lapsensa etujen mukaisena. Perheiden lapsen ensimmäisten elinkuukausien tai vuosien aikana antaman hoidon ja yksilöllisiin tarpeisiin räätälöidyn ammatillisen varhaiskasvatuksen välillä on kuitenkin oltava jatkuvuus, kun lapset siirtyvät koulujärjestelmään ja vanhemmat palaavat takaisin työmarkkinoille tai koulutukseen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Vanhempiin ikäryhmiin kuuluvien lasten (15–18-vuotiaat) kohdalla on varmistettava lapsitakuun ja nuorisotakuun johdonmukaisuus ja otettava huomioon mahdolliset päällekkäisyydet, varmistettava määrärahojen osoittaminen selkeästi ja kehitettävä kansallisissa toimintasuunnitelmissa ikäryhmittäin mukautettuja ja erillisiä toimenpiteitä lasten ja heidän vanhempiensa tukemiseksi, jotta siirtyminen koulutuksesta työelämään olisi sujuva. Tähän liittyy myös lapsille suunnattu työelämää käsittelevä tiedotus ilman stereotypioita, jotta he voivat valmistautua työelämän todellisuuteen, ja lasten – erityisesti tyttöjen – kannustaminen luonnontieteiden, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) opiskeluun ja toisaalta poikien kannustaminen hoiva- ja opetusaloille. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Epätasa-arvo terveydenhuoltoon pääsyssä on moraalisesti väärin ja sosiaalisesti epäoikeudenmukaista. Se on ristiriidassa sen kanssa, että potilailla on perustava oikeus mahdollisimman hyvään terveyteen, myös mielenterveyteen. Se on myös inhimillisten kustannusten lisäksi kallista julkisten menojen taloudellisen kestävyyden kannalta. Covid-19-pandemian on havaittu aiheuttavan terveysriskien lisäksi lasten emotionaalisen ja henkisen hyvinvoinnin heikkenemistä: monet lapset kärsivät ahdistuksesta nykytilannetta koskevan tiedon puutteen ja epävarmuuden vuoksi, ovat yksinäisiä tai heillä on itsemurha-ajatuksia. Laadukkaan lääketieteellisen avun ja mielenterveydellisen tuen antaminen nopeasti on olennaisen tärkeää näissä tilanteissa. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Keskimäärin 5,4 prosenttia kouluikäisistä lapsista (6–16-vuotiaista) Euroopassa asuu kotitalouksissa, joilla ei ole varaa tietokoneeseen tai internetyhteyteen. Lasten ja perheiden köyhyyden torjunta lapsitakuun avulla merkitsee myös digitaalisen puutteen ratkaisemista. EU:n käyttämään vakavan aineellisen puutteen indikaattoriin (EU-SILC (13)) olisi sisällytettävä ainakin yksi digitaalisesta puutteesta kertova muuttuja. Joka neljäs eurooppalainen ei pysty valaisemaan, lämmittämään tai viilentämään kotiaan asianmukaisesti, mikä on osasyy 100 000 ihmisen kuolemaan joka vuosi. Syksyllä 2020 julkaistun Euroopan sosiaalipolitiikkaverkoston raportin mukaan energiaköyhyys ei koske vain matalatuloisia kotitalouksia vaan myös monia keskituloisia kotitalouksia huomattavan monessa jäsenvaltiossa. Energian saatavuus vaikuttaa lasten elämänlaatuun ja elämänvalintoihin sekä heidän terveydentilaansa. Lapsitakuussa olisi sekä sosiaalisen että ympäristöön liittyvän oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi puututtava energiaköyhyyteen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 20 mukaisten toimien yhteydessä. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Neuvoston suosituksen nopean hyväksymisen jälkeen lapsitakuuta koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat olisi laadittava komission suosituksen 2013/112/EU (14)
  ”Investoidaan lapsiin” kolmitahoisen lähestymistavan mukaisesti (riittävien resurssien saanti, laadukkaiden ja kohtuuhintaisten palveluiden saanti sekä lasten oikeus osallistua) ja kuullen lapsia ja heidän perheitään sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatioita nykyistä tiiviimmässä kansalaisvuoropuhelussa valtio-, alue- ja paikallistasolla. Tukipalveluja tarjoavat julkiset ja voittoa tavoittelemattomat organisaatiot sekä palvelualojen työmarkkinaosapuolet olisi otettava mukaan lapsitakuuprosessiin sidosryhminä, jotta voidaan turvata kunnolliset työolot ja lapsille pääsy huippulaatuisiin palveluihin. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | ETSK kannattaa ehdotusta kansallisista lapsitakuukoordinaattoreista, joilla on riittävät resurssit ja valtuudet ja jotka huolehtivat suosituksen täytäntöönpanon koordinoinnista ja seurannasta. On tärkeää ottaa käyttöön hallintotahojen välisiä koordinointijärjestelyjä (valtiotasolla ja sitä alemmilla tasoilla) lasten hyvinvoinnin kehittämiseksi, toteuttamiseksi ja seuraamiseksi ja lasten köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseksi. On varmistettava, että kansallisen tason yhdennetyt lähestymistavat johtavat yhdennettyihin lähestymistapoihin myös alue- ja paikallistasolla ja että niiden välinen synergia varmistetaan tehokkailla järjestelyillä. Kaikki asiaan liittyvät indikaattorit olisi eriteltävä mahdollisuuksien mukaan paikallistasolla, jotta saadaan selkeämpi kuva alueellisista eroista ja pystytään paremmin suunnittelemaan ja seuraamaan suosituksen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Covid-19-pandemia on kärjistänyt jo aiemmin olemassa olleita haasteita ja välittömiä tarpeita, joita on monilla epävarmoissa tilanteissa olevilla perheillä, joihin myös pandemian pitkäaikaiset taloudelliset sekä koulutukseen, terveyteen ja hyvinvointiin liittyvät seuraukset todennäköisesti kohdistuvat eniten. Järjestelmien aukot ja niiden välisen koordinoinnin puutteet ovat korostuneet. Heikentyneet taloudelliset ja sosiaaliset olot ovat lisänneet lasten laiminlyönnin riskiä. Oppilaitosten sulkeminen on aiheuttanut vakavia vaikeuksia monille vanhemmille ja huoltajille. Poissaolot ovat lisänneet koulunkäynnin keskeyttämisen riskiä lapsilla, jotka kuuluvat syrjäytyneisiin väestöryhmiin, ja hankaloittaneet vammaisten ja oppimishäiriöisten lasten tilannetta. On olennaisen tärkeää, että kouluympäristö tarjoaa kaikille lapsille samat mahdollisuudet ja tarvittaessa kohdennettua tukea. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Perhepalvelut voivat auttaa merkittävällä tavalla perheitä selviämään tästä tilanteesta (15). Perheiden perustehtävän tukemiseen kuuluu kasvatuksessa, koulutuksessa, sosiaalisessa osallisuudessa, vanhemmuustaidoissa, psyykkisessä hyvinvoinnissa, palvelujen saannissa, työllisyystilanteessa ja tuloissa ilmenevien puutteiden paikkaaminen ja myös tilanteen tarkasteleminen sosiaalipolitiikkaa laajemmin. ETSK toistaakin vaatimuksensa tehdä hoivaa koskeva Euroopan laajuinen sopimus (Care Deal for Europe), jonka avulla voidaan varmistaa laadukkaampien palvelujen tarjoaminen kaikille koko elämän ajan (16). Lasten terveys ja hyvinvointi riippuvat 2000-luvun yleisestä perhepolitiikasta, jossa lapsia kohdellaan tasa-arvoisesti perhejärjestelyistä riippumatta. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla on oma roolinsa kehitettäessä käytännön apuvälineitä lastenhoitopalvelujen saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden edistämiseksi esimerkiksi perustamalla työehtosopimusten kautta yhteisrahastoja sellaisten lastenhoitohankkeiden tukemiseksi, joilla vastataan tietyillä aloilla työskentelevien vanhempien erityistarpeisiin, jotka liittyvät esimerkiksi sairaiden tai vammaisten lasten hoitoon ja hoitoon tavanomaisten aukioloaikojen ulkopuolella. Siksi on erittäin tärkeää ottaa huomioon työmarkkinaosapuolten yhteinen julkilausuma, jonka mukaan lastenhoitopalvelujen puutteellisuus kouluajan jälkeen ja loma-aikoina on suuri este kouluikäisten lasten vanhempien kokoaikaiselle palkkatyölle. On erittäin tärkeää, että kokopäivähoito ja sosiokulttuuriset toimijat, kuten urheiluseurat, musiikkikoulut ja kulttuurihankkeet, tekevät yhteistyötä. Liikunta ja kulttuurikasvatus tukevat merkittävällä tavalla lasten fyysistä, sosiaalista, emotionaalista ja kulttuurista kehitystä. |
| --- | --- |

5.11

Bryssel 7. heinäkuuta 2021

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 44, 11.2.2011 s. 34

1

(2)  EUVL C 43, 15.2.2012, s. 34

2

(3)  EUVL L 59, 2.3.2013, s. 5

3

(4)  Euroopan parlamentin päätöslauselma (2015) epätasa-arvoisuuden ja erityisesti lapsiköyhyyden vähentämisestä (EUVL C 366, 27.10.2017, s. 19), kohta 46.

4

(5)  Toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista.

5

(6)  Feasibility study for a child guarantee, final report

6

(7)  Euroopan parlamentin päätöslauselma (2021) lasten oikeuksista lapsen oikeuksia koskevaa EU:n strategiaa silmällä pitäen

7

(8)  WHO Europe, The rise and rise of interpersonal violence – an unintended impact of the COVID-19 response on families (2020).

8

The rise and rise of interpersonal violence – an unintended impact of the COVID-19 response on families

(9)  Unicef, Supporting Families and Children Beyond COVID-19 – Social protection in high-income countries (2021).

9

Supporting Families and Children Beyond COVID-19 – Social protection in high-income countries

(10)  Unicef, Children speak up about the rights and the future they want (2021).

10

Children speak up about the rights and the future they want

(11)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 63

11

(12)  Feasibility study for a child guarantee, final report.

12

(13)  Indikaattoria ollaan korvaamassa vakavan aineellisen ja sosiaalisen puutteen indikaattorilla.

13

(14)  Komission suositus 2013/112/EU, annettu 20 päivänä helmikuuta 2013, ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (EUVL L 59, 2.3.2013, s. 5).

14

(15)  OECD, Looking beyond COVID-19: Strengthening family support services across the OECD.

15

(16)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 13.

16

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/66

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välisiä synergioita koskeva toimintasuunnitelma”

(COM(2021) 70 final)

(2021/C 374/11)

| Esittelijä: | Manuel GARCÍA SALGADO |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Jan PIE |

Esittelijä:

Manuel GARCÍA SALGADO

Toinen esittelijä:

Jan PIE

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava elin | neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI) |
| Hyväksyminen CCMI:ssä | 17.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 195/0/7 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 26.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava elin

neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” (CCMI)

Hyväksyminen CCMI:ssä

17.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

195/0/7

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK katsoo, että aloite, jolla edistetään EU:n rahoittamien välineiden välistä synergiaa ja samalla helpotetaan hedelmällistä vuorovaikutusta siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden välillä voi lisätä Euroopan strategista riippumattomuutta ja teknologista autonomiaa, parantaa kansalaisten turvallisuutta, kehittää edelleen sisämarkkinoita ja edistää kilpailukykyä, talouskasvua ja työllisyyttä. ETSK kannattaa näin ollen täysin toimintasuunnitelman tavoitteita ja kehottaa toteuttamaan esitetyt yksitoista toimea nopeasti, tehokkaasti ja kunnianhimoisesti |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Toimintasuunnitelman keskeisenä painopisteenä on oltava uusien digitaalisten ja muiden kehittyvien teknologioiden käyttöönotto puolustuksen ja turvallisuuden alalla. Käyttöönoton helpottamiseksi on varmistettava, että asiaankuuluvissa siviilialoitteissa otetaan alusta alkaen huomioon puolustus- ja turvallisuusalan vaatimukset. Tämä myös auttaisi optimoimaan erityisten puolustus- ja turvallisuusalan rahoitusvälineiden soveltamisalaa ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK katsoo, että toimintasuunnitelmassa ei pidä rajoittua kartoittamaan olemassa olevia synergiamahdollisuuksia, vaan siinä on myös viitoitettava tietä siirtymiselle tapauskohtaisesta lähestymistavasta järjestelmällisempään lähestymistapaan, joka luo sisäänrakennettua synergiaa. ETSK kehottaakin komissiota ottamaan käyttöön uusia yhdennetyn suunnittelun muotoja kaikissa asiaankuuluvissa ohjelmissa. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että voimavarojen, teknologioiden ja arvoketjujen yhdistämiseen perustuvalla lähestymistavalla voidaan lisätä johdonmukaisuutta ja EU:n rahoituksen strategisempaa käyttöä. Komitea kehottaa näin ollen komissiota laatimaan asiaankuuluvat EU:n ohjelmat. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että suunniteltu kriittisten teknologioiden seurantakeskus on olennainen osa tätä toimintamallia. Edistääkseen hedelmällistä vuorovaikutusta siviili-, puolustus-, turvallisuus- ja avaruusalan välillä seurantakeskuksen on erityisesti kehitettävä kaikkiin aloihin sovellettava yhteinen teknologialuokitusjärjestelmä. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että toimintasuunnitelma on EU:n teollisuusstrategian kulmakivi. Tässä yhteydessä on olennaisen tärkeää, että teknologian etenemissuunnitelmat muunnetaan onnistuneesti todellisiksi teollisuuden lippulaivahankkeiksi. Komitea kehottaakin komissiota huolehtimaan siitä, että seurantakeskuksen työ johtaa konkreettisiin tuloksiin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK katsoo, että asianomaisten sidosryhmien, erityisesti teollisuuden ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden, täysipainoinen osallistuminen on olennaisen tärkeää toimintasuunnitelman onnistuneen täytäntöönpanon kannalta. ETSK pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission aikomusta käynnistää startup-yrityksille, pk-yrityksille sekä tutkimus- ja teknologiaorganisaatioille tarkoitettuja erityisiä tukitoimia EU:n ohjelmien ja välineiden tunnetuksi tekemiseksi. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Yhtä lailla tärkeää on lisätä yleistä tietoisuutta EU:n puolustus- ja turvallisuusalan rahoituksen taloudellisista ja teknologisista hyödyistä EU:n kansalaisille. Tätä varten komission on käynnistettävä erityisiä tiedotuskampanjoita, joihin kansalaisyhteiskunnan edustajat on otettava mukaan. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että pk-yrityksillä on keskeinen rooli toimintasuunnitelman täytäntöönpanoprosessissa. Siksi on tärkeää varmistaa, että niillä on pääsy kaikkien suunniteltujen toimenpiteiden piiriin. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Perinteisesti puolustusalan innovaatioita on hyödynnetty siviilialan tuotteissa. Kaupallinen ala investoi nykyään merkittävällä tavalla kehitteillä oleviin teknologioihin, ja teknologian leviäminen tapahtuu yhä useammin vastakkaiseen suuntaan – siviilialalta puolustusalalle. Tässä yhteydessä digitalisaatiolla on erityinen merkitys. Toimintasuunnitelma on olennaisen tärkeä, kun pyritään edistämään uusien digitaalisten ja muiden kehittymässä olevien teknologioiden integrointia puolustus-, turvallisuus- ja avaruusekosysteemiin. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Naisten rekrytointi puolustus- ja turvallisuusalalle, heidän työssä pysymisensä ja urakehityksensä olisi asetettava etusijalle ja olisi turvattava nuorille laadukkaat työpaikat ja pätevöityminen, jotta voidaan edistää sosiaalista osallisuutta ja sukupuolten tasa-arvoa edelleen miesvaltaisessa ekosysteemissä |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Yhtäläisiä mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä koskevien oikeuksien ohella laadukkaat työpaikat ovat osa unionin kansalaisten kanssa tehtävää uutta yhteiskuntasopimusta. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Sosiaaliset näkökohdat on otettava huomioon investoinneissa, toisin sanoen investointien tuottoa olisi tarkasteltava paitsi taloudellisesta näkökulmasta myös työllisyyden, työpaikkojen luomisen ja niiden laadun kaltaisten keskeisten seikkojen kannalta. Pk-yrityksille on avattava pääsy avaruusalalle helpottamalla niiden mahdollisuuksia saada palautumiseen tarkoitettua rahoitusta, vahvistamalla synergiaetuja myös pk-yritysten työntekijöiden koulutuksessa ja pätevöitymisessä sekä heidän liikkuvuudessaan, vahvistamalla ekosysteemejä koko arvoketjussa, välttämällä resurssien päällekkäisyyttä ja jakamalla resurssit kaikkien EU-maiden kesken. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Vastaavasti myös silloin, kun on kyse strategisesti merkittävistä investoinneista, on otettava huomioon arviointien ja seurannan tarve yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Vaatimus näiden arvojen kunnioittamisesta investointien yhteydessä on otettava huomioon Euroopan tasolla, sillä mitään investointialaa, johon osoitetaan julkisia varoja, ei pidä jättää näiden säännösten soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.15

2.   Taustaa

| 2.1 | Avaruus, puolustus ja turvallisuus muodostavat yhdessä siviili-ilmailun kanssa Euroopalle strategisesti merkittävän huipputeknologian ekosysteemin. Monet tähän ekosysteemiin kuuluvat yritykset harjoittavat sekä puolustus- että siviilitoimintaa ja ovat osa monimutkaisia rajat ylittäviä toimitusketjuja, joihin kuuluu lukuisia pk-yrityksiä ja markkina-arvoltaan keskisuuria yrityksiä. Tällä ekosysteemillä on pitkä synergiahistoria eri alojensa välillä ja muiden huipputeknologian siviiliteollisuusalojen kanssa. Uusien teknologioiden kehittyminen tarjoaa valtavan potentiaalin tuleville synergiaeduille. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Perinteisesti puolustusalan innovaatioita on hyödynnetty siviilialan tuotteissa. Kaupallinen ala investoi nykyään valtavia summia kehitteillä oleviin teknologioihin, ja teknologian leviäminen tapahtuu yhä useammin vastakkaiseen suuntaan – siviilialalta puolustusalalle. Tässä yhteydessä digitalisaatiolla on erityinen merkitys. Toimintasuunnitelma on olennaisen tärkeä, kun pyritään edistämään uusien digitaalisten ja muiden kehittymässä olevien teknologioiden integrointia puolustus-, turvallisuus- ja avaruusekosysteemiin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ETSK katsoo, että selviytyäkseen covid-19-kriisistä ja tehdäkseen meneillään olevasta teknologisesta vallankumouksesta menestyksen EU tarvitsee teollista ”resetointia”, joka perustuu talouskasvua edistävien ja kestäväpohjaisempaa talousmallia luovien kehittyneiden digitaaliteknologioiden käyttöön. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Teknologinen kehitys on jatkuva ja dynaaminen prosessi; läpimurtoja saavutetaan aina, mutta niitä on vaikea ennustaa. Tämän vuoksi on äärimmäisen tärkeää kannustaa uusien kaksikäyttöteknologioiden lähentämiseen laajamittaisten eurooppalaisten hankkeiden avulla, jotta voidaan edistää innovointia, kilpailukykyä ja teknologista johtoasemaa strategisesti tärkeillä aloilla. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Eurooppa-neuvosto totesi lokakuussa 2020, että strategisen riippumattomuuden saavuttaminen siten, että samalla säilytetään avoin talous, on unionin keskeinen tavoite, ja kehotti kehittämään EU:n riippumattomuutta avaruusalalla ja puolustuksen yhdennetympää teollista perustaa. Näitä tavoitteita tuetaan lukuisilla tärkeillä EU:n aloitteilla, kuten Euroopan puolustusrahastolla (1), avaruusohjelmalla (2), Digitaalinen Eurooppa -ohjelmalla, Horisontti Eurooppa -ohjelmalla, turvallisuusunionistrategialla ja uudella teollisuusstrategialla. ETSK pitää synergioita koskevaa toimintasuunnitelmaa näiden välineiden ja strategioiden välisenä linkkinä ja kehottaa Euroopan komissiota pyrkimään kaikin tavoin ehdotettujen toimien kunnianhimoiseen ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Investointien tuottoa ei pitäisi tarkastella ainoastaan talouden näkökulmasta vaan myös sellaisten keskeisten seikkojen valossa kuin työllisyys, työpaikkojen luominen ja työpaikkojen laatu. ETSK korostaakin koulutuksen ja osaamisen merkitystä toimintasuunnitelman onnistuneen täytäntöönpanon kannalta. Innovointi ja kilpailukyky eivät ole mahdollisia ilman erittäin ammattitaitoista työvoimaa, ja uusien kehitteillä olevien teknologioiden käyttöönotto edellyttää lisäponnisteluja uudelleenkouluttamisessa ja osaamisen kehittämisessä. Lisäksi aloitteita, joilla edistetään alojen välistä teknologista synergiaa, olisi täydennettävä toimenpiteillä, joilla helpotetaan työntekijöiden liikkuvuutta alojen välillä. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ETSK pitää monimuotoisuutta keskeisenä innovoinnin edistäjänä ja kehottaa komissiota käyttämään toimintasuunnitelmaa välineenä, jolla edistetään sosiaalista osallisuutta ja sukupuolten tasa-arvoa edelleen miesvaltaisessa ekosysteemissä. Tutkimustulokset osoittavat, että monimuotoisuus parantaa päätöksentekoa. Naisten osallistuminen kaikille päätöksentekotasoille onkin erittäin tärkeää, ja sitä olisi edistettävä rekrytointi-, työssäpysymis- ja urakehityspolitiikalla. Lisäksi komitea vaatii toimenpiteitä vertikaalisen eriytymisen torjumiseksi ja nuorten tyttöjen kannustamiseksi näille aloille esimerkiksi herättämällä heidän kiinnostuksensa STEM-aloihin jo opetusohjelman varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

2.7

3.   Yleistä

| 3.1 | Euroopan komission toimintasuunnitelmassa viitataan erityisesti ”synergioihin” ja painotetaan niitä tilanteessa, jossa ”EU:n on säilytettävä teknologinen etulyöntiasemansa ja tuettava teollisuuttaan haastavassa kansainvälisessä ympäristössä”. Uudessa geopoliittisessa tilanteessa on erityisen tärkeää tukea aloja, jotka edistävät EU:n strategista riippumattomuutta ja teknologista autonomiaa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU:n vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä lisätään merkittävästi investointeja teknologioihin sellaisilla strategisilla aloilla kuin puolustus, turvallisuus, liikkuvuus, terveys, tiedonhallinta, kybertoiminta ja avaruus. Euroopan puolustusrahaston myötä siihen sisältyy ensimmäistä kertaa EU:n ohjelma, joka on omistettu erityisesti puolustusalan yhteistyöhankkeille. Monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmat kattavat täydentävällä tavalla niin tutkimuksen ja kehittämisen kuin demonstroinnin, prototyypit ja käyttöönotonkin (innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen hankinta). EU:n ohjelmien välillä on siten valtavat synergiamahdollisuudet. Näiden synergioiden täysimääräinen hyödyntäminen lisäisi merkittävästi eurooppalaisten investointien lisäarvoa, minkä vuoksi sen on oltava komission ensisijainen tavoite. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Julkiset tutkimus- ja innovointimenot ovat Euroopassa edelleen selvästi pienemmät kuin Yhdysvalloissa ja Kiinassa. Tutkimus- ja innovointitoimet ovat ratkaisevia teollisuuden kilpailukyvyn ja Euroopan autonomian kannalta. Tästä syystä EU:n ohjelmien välisillä synergioilla on optimoitava investointien tuotto, mutta ne eivät saa korvata tutkimus- ja innovointirahoitusta. Jäsenvaltioiden on myös tehostettava toimiaan, eivätkä ne saa käyttää eurooppalaisia investointeja verukkeena omien investointiensa vähentämiselle strategisilla aloilla. Yhtä tärkeää on EU:n ja kansallisten tutkimus- ja innovointiohjelmien synkronointi, esimerkiksi osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa, keinona varmistaa resurssien optimaalinen käyttö. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kaupalliset alat investoivat valtavia summia digitaalisiin ja muihin kehittymässä oleviin teknologioihin. Samalla ne ovat välttämättömiä puolustus- ja turvallisuusvalmiuksien mahdollistajia. Tämän vuoksi yhtenä toimintasuunnitelman painopisteenä olisi oltava näiden teknologioiden käyttöönotto puolustus- ja turvallisuusalalla. Suunnitelmalla olisi varmistettava, että eurooppalaisen pilvipalvelualoitteen, puhtaan vedyn allianssin ja eurooppalaisen prosessorialoitteen kaltaisissa siviiliohjelmissa otetaan alusta alkaen huomioon puolustus- ja turvallisuusvaatimukset. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Teknologiset synergiat ovat mahdollisia pääasiassa matalammilla teknologisen valmiuden tasoilla sekä komponenteissa ja osajärjestelmissä. Tekoälyn, suurteholaskennan ja lohkoketjuteknologian kaltaisilla digitaalisilla aloilla monet perustana olevat mallit ja teoriat ovat samat eri aloilla. Tutkimustyön jakaminen näillä tasoilla nopeuttaisi alakohtaisten ratkaisujen kehittämistä ja vapauttaisi resursseja niiden käyttöönottoon. Teollisuuden, viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien välisellä uudella hallintokumppanuuteen perustuvalla lähestymistavalla olisi varmistettava oikeudenmukainen siirtymä ekosysteemeille niiden digitaalisessa ja ”vihreässä” muutoksessa. Etusijalle on asetettava synergioiden etsiminen sellaisten ekosysteemien ja alojen välillä, joilla on suurimmat haasteet saavuttaa häiriönsietokykyä ja kestävyyttä koskevat tavoitteet sosiaalisesti sekä ympäristön ja hallinnon kannalta. On edistettävä pk-yritysten osallistumista Euroopan laajuisiin, tieteidenvälisiin ja monialaisiin klustereihin yhdistämällä ilmailu- ja avaruusalan ja puolustusekosysteemien kriittiset arvoketjut erityisesti liikkuvuuteen, autoteollisuuteen ja liikenteeseen sekä terveyteen. Näitä klustereita on tuettava, jotta voidaan puuttua häiriöihin ja haavoittuvuuksiin tai monipuolistaa niitä saattamalla ne yhteen uusien paikallisten ja rajatylittävien kumppaneiden kanssa toteuttamiskelpoisissa kestävän kilpailukyvyn suunnitelmissa. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Tutkimusvaiheen synergiat eivät poista alakohtaisten sovellusten välisiä eroja. Asiakkaiden erilaisten vaatimusten vuoksi puolustusalan 5G-teknologia ei tule olemaan samanlainen kuin kaupallinen 5G, ja taistelupilvi (combat cloud) eroaa kaupallisesta pilvestä, vaikka perusteknologiat ovat samanlaiset. Puolustus-, turvallisuus- ja avaruusteollisuus ovat välttämättömiä, jotta kehittyvät teknologiat voidaan mukauttaa ja integroida alakohtaisiin ratkaisuihin. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | ETSK katsoo, että toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa on otettava huomioon myös puolustus-, turvallisuus-, avaruus- ja siviilimarkkinoiden väliset erot. Koska liiketoimintamallit ja sääntelykehykset eivät ole samat, on löydettävä tasapaino muun muassa tutkimustulosten avoimuudessa, teollis- ja tekijänoikeuksissa, suuririskisten investointien takuissa ja taloudellisen tuoton varmistamisessa. Tässä yhteydessä kehitteillä olevat teknologiat tuovat mukanaan myös uusia haasteita, esimerkiksi standardoinnin ja tietosuojan alalla. |
| --- | --- |

3.7

4.   Erityistä

| 4.1 | ETSK katsoo, että toimintasuunnitelmassa on otettava huomioon jäsenvaltioiden hallinnoimat asiaankuuluvat turvallisuus- ja puolustusaloitteet. Esimerkkeinä voidaan mainita strateginen kompassi, puolustuksen koordinoitu vuosittainen tarkastelu (CARD), pysyvä rakenteellinen yhteistyö (PRY) ja YTPP-siviilialan sopimus. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | ETSK pitää myös tärkeänä ottaa huomioon EU:n ja Naton yhteistyö ja varmistaa erityisesti Naton ja EU:n resurssien yhteentoimivuus, myös salatun ja turvallisen viestinnän osalta. Komission yksiköiden tulisi jatkaa tiivistä yhteistyötä Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) ja Euroopan puolustusviraston (EDA) kanssa, joiden toimien odotetaan edistävän synergia- ja vuorovaikutusmahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | ETSK on tyytyväinen siihen, että toimintasuunnitelmassa painotetaan lippulaivahankkeita. Tällaiset lippulaivahankkeet, jotka kokoavat yhteen kaikenkokoisia yrityksiä eri aloilta ja eri puolilta EU:ta, edistävät rajatylittävää yhteistyötä ja voivat tarjota tehokkaat puitteet teollisuuspolitiikan välineiden johdonmukaiselle käytölle. Jotta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpano olisi tehokasta digitaalisessa ja ilmastosiirtymässä ja jotta varmistettaisiin pitkän aikavälin rakenteellinen vaikutus eurooppalaiseen ohjausjaksoon liittyvien kestävän kilpailukyvyn mekanismien täytäntöönpanoon, komitea suosittelee, että ehdotettuja toimenpiteitä täydennetään monenvälisen hallinnon järjestelmällä, jotta voidaan varmistaa eri toimien johdonmukaisuus ja ottaa kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät tehokkaasti mukaan. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kannustaa komissiota panemaan toimintasuunnitelmaa täytäntöön sekä pitkällä että lyhyellä aikavälillä: lyhyellä aikavälillä sen olisi edistettävä hedelmällistä vuorovaikutusta nykyisten EU:n rahoittamien aloitteiden välillä. Itse toimintasuunnitelmassa luetellaan monenlaisia, tältä osin lupaavilta vaikuttavia aloitteita eri aloilta avaruudesta meriturvallisuuteen. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Samalla ETSK katsoo, että toimintasuunnitelmassa ei pidä rajoittua kartoittamaan olemassa olevia synergiamahdollisuuksia, vaan siinä on myös viitoitettava tietä siirtymiselle tapauskohtaisesta lähestymistavasta järjestelmällisempään lähestymistapaan, joka luo sisäänrakennettua synergiaa. Toimintasuunnitelma sisältää useita osatekijöitä, jotka voivat edistää tämän toteutumista: monialainen teknologian seuranta, voimavarojen suunnittelu, rahoitusohjelmien tiivis koordinointi, teknologian etenemissuunnitelmat, arvoketjujen arviointi jne. Jotta toimet olisivat tehokkaita ja niillä olisi pitkän aikavälin rakenteellinen vaikutus, komitea suosittelee, että ehdotettuja toimia täydennetään uusilla hallintorakenteilla ja vastaavilla suunnitteluprosesseilla kaikissa asiaankuuluvissa ohjelmissa, jotta voidaan varmistaa eri toimien johdonmukaisuus ja saada kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät osallistumaan tehokkaasti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | ETSK pitää avoimuutta yhtä lailla tärkeänä. Tuettavien teknologioiden, etenemissuunnitelmien ja lippulaivahankkeiden valinnan olisi oltava ymmärrettävää ja perustuttava objektiivisiin kriteereihin. Suunnitellussa, joka toinen vuosi laadittavassa edistymiskertomuksessa olisi esitettävä keskeiset tulosindikaattorit, joilla mitataan onnistumista, ja niihin olisi sisällytettävä laatuportteina toimivia arviointeja prosessin parantamiseksi ja toimien lopettamiseksi, jos arvoa ei synny. Myös oikeudelliset ja sääntelyyn liittyvät näkökohdat olisi otettava osaksi arviointiprosessia, jotta voidaan selvittää, onko EU:n ohjelmien oikeusperustaa ja säännöksiä muutettava ja miltä osin, jotta synergioita voidaan edistää ja hyödyntää. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kutakin toimea erikseen tarkasteltuaan ETSK toteaa seuraavaa: |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | TOIMI 1: Komissio esittää ennen vuoden 2021 loppua ehdotuksen, jolla vahvistetaan sisäisen turvallisuuden ja lainvalvonnan tarpeiden ja ratkaisujen ennakointia ja varhaista tunnistamista edistämällä voimavaravetoisia lähestymistapoja turvallisuuden eri aloilla sekä hyödyntämällä puolustus- ja avaruusalojen parhaita käytäntöjä. ETSK:n mielestä tämä toimi on erittäin tervetullut, sillä voimavaravetoinen lähestymistapa on keskeisessä asemassa pyrittäessä korjaamaan Euroopan turvallisuusmarkkinoiden nykyistä hajanaisuutta ja antamaan turvallisuusratkaisujen loppukäyttäjille mahdollisuus varautua nykyisiin ja tuleviin turvallisuusuhkiin. Voimavarojen kehittämisen suunnitteluprosessi yhdennettyä rajaturvallisuutta varten on tervetullut, mutta sen käyttöönottoa on nopeutettava huomattavasti, jotta se vaikuttaisi siihen liittyviin rahoitusohjelmiin ennen nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen päättymistä. Turvallisuusratkaisujen loppukäyttäjien moninaisuuden asettaman haasteen ratkaisemiseksi ja suunnitteluprosessien vakauttamiseksi komitea suosittaa, että EU:n tasolla päätetään riittävän laajoista turvallisuusoperaatioista, joissa otetaan huomioon erilaiset ja kehittyvät voimavaravaatimukset. Suunnitellun lähestymistavan olisi oltava strateginen ja pitkälle aikavälille tähtäävä mutta myös riittävän joustava, jotta se kattaisi mahdolliset epätodennäköiset mutta vaikutuksiltaan merkittävät tapahtumat (kuten pandemia) ja pystyisi reagoimaan odottamattomien uhkien äkilliseen ilmaantumiseen. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | TOIMI 2: Ennen vuoden 2021 loppua ja vuoden 2022 työohjelmia silmällä pitäen komissio tehostaa edelleen sisäistä menettelyään edistääkseen synergioita avaruus- ja puolustusteollisuuden ja niihin liittyvän siviiliteollisuuden välillä siten, että se parantaa EU:n ohjelmien ja välineiden koordinointia ja käynnistää toimia rahoituksen saatavuuden helpottamiseksi. ETSK pitää tätä toimea yhtenä toimintasuunnitelman kulmakivistä. EU:n olisi hyödynnettävä tutkimuksen ja innovoinnin ohjelmien (esim. EDF ja Horisontti Eurooppa) välisiä mahdollisia synergioita horisontaalisesti edistääkseen hedelmällistä vuorovaikutusta, mutta myös vertikaalisesti tutkimus- ja innovointiohjelmien ja käyttöönotto-ohjelmien (esim. turvallisuustutkimus ja sisäisen turvallisuuden rahasto) välillä tutkimustulosten markkinoille saattamisen edistämiseksi. Erot ohjelmien säännöissä ja ehdoissa uhkaavat muodostua synergioiden esteiksi, ja ne edellyttävät teollis- ja tekijänoikeuksien kaltaisten oikeudellisten ja teknisten kysymysten huolellista tarkastelua. On erityisen tärkeää, että komissiossa luodaan uusia yhdennetyn ohjelmoinnin ja suunnittelun muotoja sen varmistamiseksi, että synergia ei toteudu sattumalta vaan suunnitellusti. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | TOIMI 3: Komissio ilmoittaa vuoden 2021 jälkipuoliskolla toimista, jotka kohdennetaan startup-yrityksille, pk-yrityksille ja tutkimus- ja teknologiaorganisaatioille ja joiden tarkoituksena on tietoisuuden lisääminen EU:n ohjelmista ja välineistä, jotka tarjoavat rahoitusmahdollisuuksia, teknistä tukea, käytännön koulutusta ja liiketoiminnan kiihdyttämispalveluja tai joilla esitellään innovatiivisia ratkaisuja ja helpotetaan pääsyä puolustus-, turvallisuus- ja avaruusmarkkinoille tai muille asiaankuuluville siviilimarkkinoille. ETSK on samaa mieltä siitä, että startup- ja pk-yritykset ovat ratkaisevan tärkeitä innovoinnin edistäjiä ja niillä on tärkeä rooli synergioiden aikaansaamisessa, sillä ne toimivat usein eri aloilla ja molemmin puolin siviili- ja puolustusalan rajaa. Niillä ei yleensä ole valmiuksia toteuttaa monimutkaisia hankkeita eikä niillä ole rahoitusvoimaa toimia itsenäisesti täysin julkisilla, erittäin säännellyillä markkinoilla, joiden asiakkailla on hyvin erityisiä tarpeita. Tämän vuoksi ne tarvitsevat vahvoja yhteyksiä järjestelmäintegraattoreihin innovoinnin markkinoille viemiseksi. Toimintasuunnitelmalla olisi sen vuoksi tuettava startup- ja pk-yritysten integroitumista rajatylittäviin toimitusketjuihin ja edistettävä tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden ja teollisuuden välistä yhteyttä. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | TOIMI 4: Komissio kehittää teknologian etenemissuunnitelmia edistääkseen innovaatioita puolustukseen, avaruuteen ja niihin liittyviin siviilialoihin liittyvien kriittisten teknologioiden aloilla ja lisätäkseen rajojen yli tehtävää yhteistyötä. Tähän käytetään kaikkia asiaankuuluvia EU:n välineitä synergisesti. Nämä etenemissuunnitelmat perustuvat komission uuden kriittisten teknologioiden seurantakeskuksen joka toinen vuosi laatimaan arviointiin. Etenemissuunnitelmien pohjalta voidaan käynnistää uusia lippulaivahankkeita. ETSK kannattaa varauksetta seurantakeskuksen perustamista ja sen tehtävää kehittää teknologian etenemissuunnitelmia, joissa yhdistyvät puolustus-, avaruus- ja siviiliteollisuus. Komitea on myös tyytyväinen aikomukseen sisällyttää arvoketjut arviointiin, sillä se tasoittaa tietä teknologista johtoasemaa strategisilla aloilla tukevien teollisuuspolitiikan välineiden johdonmukaiselle ja yhdistetylle käytölle. Tämän toimen onnistuminen riippuu samalla monista tekijöistä. Seurantakeskuksen on






  — | luotava vahvat yhteydet asiaankuuluviin voimavarojen suunnitteluprosesseihin |
| --- | --- | --- |

4.7.4

—

luotava vahvat yhteydet asiaankuuluviin voimavarojen suunnitteluprosesseihin

| — | seurattava aktiivisesti maailmanlaajuisia teknologian suuntauksia ja havaittava mahdollisimman varhaisessa vaiheessa teknologiset läpimurrot ja häiriöt |
| --- | --- |

—

seurattava aktiivisesti maailmanlaajuisia teknologian suuntauksia ja havaittava mahdollisimman varhaisessa vaiheessa teknologiset läpimurrot ja häiriöt

| — | vahvistettava teknologian arviointia koskevat tavoitteet, säännöt ja kriteerit |
| --- | --- |

—

vahvistettava teknologian arviointia koskevat tavoitteet, säännöt ja kriteerit

| — | kehitettävä kaikkiin asiaankuuluviin aloihin sovellettava yhteinen luokitusjärjestelmä, jotta voidaan varmistaa, että avaruus, puolustus ja turvallisuus puhuvat samaa ”teknologista kieltä”. |
| --- | --- |

—

kehitettävä kaikkiin asiaankuuluviin aloihin sovellettava yhteinen luokitusjärjestelmä, jotta voidaan varmistaa, että avaruus, puolustus ja turvallisuus puhuvat samaa ”teknologista kieltä”.

Lisäksi on varmistettava, että seurantakeskuksen laatimat etenemissuunnitelmat eivät jää pelkästään teoreettiselle tasolle, vaan ne pannaan tosiasiallisesti täytäntöön työohjelmina ja lippulaivahankkeina. Tätä varten ETSK suosittelee, että seurantakeskus tukeutuu myös kokemuksiin, joita on saatu samankaltaisista olemassa olevista prosesseista, esimerkiksi kriittisiä avaruusteknologioita käsittelevästä yhteisestä työryhmästä (EDA, ESA, Euroopan komissio).

| 4.7.5 | TOIMI 5: Ennen vuoden 2022 loppua komissio esittää tiiviissä yhteistyössä muiden keskeisten sidosryhmien kanssa suunnitelman, jolla edistetään olemassa olevien hybridimuotoisten siviili-/puolustusstandardien käyttöä ja uusien standardien kehittämistä. ETSK katsoo, että standardit ovat tehokas väline markkinoiden muokkaamisessa. Hybridimuotoisten standardien käyttö on suositeltavaa tapauksissa, joissa se on tarkoituksenmukaista, ja CRBN-ohjelman ja turvallisuustietoalueen esimerkit ovat lupaavia. Haasteena on kuitenkin teknisten standardien standardointiprosessin hitaus, sillä prosessilla näyttää olevan yhä suurempia vaikeuksia pysyä uuden innovaatiokehityksen tahdissa. Standardointivaatimusten olisi myös oltava osa Horisontti Eurooppa -ohjelman ehdotuspyyntöjä, jotta voidaan varmistaa, että uudet innovaatiot todella ovat käyttökelpoisia loppukäyttäjien kannalta. |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.6 | TOIMI 6: Vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla komissio käynnistää yhteistyössä Euroopan innovaationeuvoston ja muiden sidosryhmien kanssa innovaatiohautomon, jolla tuetaan uusia teknologioita ja muokataan kaksikäyttötuotteiden innovointia. Komissio tukee myös rajat ylittäviä puolustusalan innovaatioverkostoja, joissa tutkitaan siviilialan teknologioiden sopivuutta ja tuetaan vastuullista innovointia puolustusalan arvoketjuissa. Näillä toimilla puututaan myös siviilipuolustuksen innovaatioympäristön nykyiseen pirstoutumiseen, osaamispulaan ja yhdenvertaisuus- ja osallisuustavoitteisiin. ETSK katsoo, että kaksikäyttötuotteiden innovointia edistävien innovaatiohautomoiden ja puolustusalan innovaatioverkostojen perustaminen on mielenkiintoinen ajatus, jota kannattaa pohtia tarkemmin. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota monien kaupallisten teknologioiden nopeaan vanhenemiseen, joka on usein suuri este niiden käytölle puolustussovelluksissa. Lisäksi komitea kannustaa komissiota edistämään aktiivisesti teknologian monialaista siirtoa ja siihen liittyviä hallinnollisia ja taloudellisia tukitoimenpiteitä. Koska tämä toimi avaa uusia mahdollisuuksia, ETSK suosittaa sen aktiivista seurantaa ja säännöllistä arviointia sen menestyksen mittaamiseksi. |
| --- | --- |

4.7.6

| 4.7.7 | TOIMI 7: Komissio perustaa kesäkuussa 2021 yhdessä jäsenvaltioiden kanssa kyberturvallisuuden osaamiskeskuksen ja osoittaa tarvittavat resurssit asiaankuuluvista EU:n ohjelmista ja välineistä. Komissio pyrkii vahvistamaan keskuksen, Euroopan puolustusrahaston ja EU:n avaruusohjelman kyberturvallisuutta ja kyberpuolustusta koskevan työn välisiä synergioita sekä spin-in- ja spin-off-vaikutusta, jotta voidaan vähentää haavoittuvuuksia ja tehostaa toimintaa. ETSK katsoo, että toimeen 7 kuuluvat toimenpiteet ovat olennaisen tärkeitä Euroopan riippumattomuuden takaamiseksi keskeisillä teknologia-aloilla. Kyberturvallisuus ja kyberpuolustus ovat ilmeisiä valintoja turvallisuuden, puolustuksen ja avaruuden välisten synergioiden kannalta, ja ne olisi asetettava tärkeysjärjestyksessä korkealle sijalle. Viranomaisten ja yksityisen sektorin tiivis yhteistyö on tässä yhteydessä erityisen tärkeää. |
| --- | --- |

4.7.7

| 4.7.8 | TOIMI 8: Vuoden 2022 ensimmäisellä puoliskolla komissio esittää murroksellisten teknologioiden tukemiseksi innovatiivisia rahoitusmuotoja ei-perinteisten toimijoiden osallistumisen edistämiseksi, startup-yritysten houkuttelemiseksi ja ratkaisujen yhteisvaikutuksen edistämiseksi hyödyntäen EU:n ohjelmien ja välineiden, kuten Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Euroopan puolustusrahaston, tarjoamia mahdollisuuksia. ETSK suhtautuu myönteisesti potentiaalisesti murroksellisten teknologioiden tukemiseen, sillä se täydentää loogisesti perinteisempää voimavaroihin perustuvaa lähestymistapaa, ja ehdottaa, että se kytketään tiiviisti suunniteltuun teknologian seurantakeskukseen. Komitea kannattaa myös Euroopan puolustusrahaston ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman käyttöä tällaisiin toimiin ja suosittelee, että keskipitkällä aikavälillä kehitetään edelleen DARPA:n (3) mallin mukaisesti täysivaltainen eurooppalainen virasto. |
| --- | --- |

4.7.8

| 4.7.9 | TOIMI 9: EU:n drooniteknologiat. Droonit (4) tarjoavat lukuisia esimerkkejä kaupallisessa ilmailussa sekä avaruudessa, turvallisuudessa ja puolustuksessa käytettävistä teknologioista. Hedelmällinen vuorovaikutus on drooniteknologiassa keskeisessä asemassa, ja siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitettujen droonien hyödyntäminen ilmailu- ja avaruuskäytössä on myös kaksikäyttöistä. ETSK kannattaakin täysin drooneja koskevan lippulaivahankkeen käynnistämistä ilmeisenä valintana ja suosittaa, että sitä tuetaan erityisellä teknologian etenemissuunnitelmalla, jossa asetetaan etusijalle asiaankuuluvat teknologiset rakenneosat sen mukaan, mikä merkitys niillä on Euroopan strategisen riippumattomuuden ja teknologisen autonomian kannalta. |
| --- | --- |

4.7.9

| 4.7.10 | TOIMI 10: EU:n avaruussijoitteinen maailmanlaajuinen suojattu viestintäjärjestelmä. ETSK pitää tätä lippulaivahanketta erittäin tärkeänä, sillä se kattaa Euroopan strategisen riippumattomuuden ja teknologisen autonomian keskeiset osatekijät. Komitealle jää kuitenkin epäselväksi, miten tämä hanke luo synergiaa puolustusalan kanssa tai hyötyy siitä. Komitea katsoo, että yksi vaihtoehto lisäsynergioiden luomiseksi olisi lisätä järjestelmän hyötykuormaa. Tähän voisi sisältyä avaruudenvalvonnassa käytettäviä mittalaitteita, mikä loisi synergiaa kahden avaruuteen liittyvän lippulaivahankkeen välille. |
| --- | --- |

4.7.10

| 4.7.11 | TOIMI 11: Avaruusliikenteen hallinta. Avaruusliikenteen hallinnalla on ratkaiseva merkitys nykyaikaisten yhteiskuntien toiminnassa yhä tärkeämpien avaruusresurssien ja -infrastruktuurien turvallisuuden kannalta. ETSK kannattaakin erityisen avaruusliikenteen hallintaa koskevan lippulaivahankkeen käynnistämistä. Samalla komitea on huolissan siitä, että tämä aloite rajoittuu sääntely- ja standardointinäkökohtiin, jotka ovat tärkeitä mutta eivät riittäviä. Komission olisi sen vuoksi harkittava myös avaruusvalvontatietojen markkinapaikan luomista (mikä on myös Yhdysvaltojen tavoitteena). Uskottavan eurooppalaisen avaruusliikenteen hallintaa koskevan lähestymistavan kehittämiseksi Euroopan olisi myös parannettava merkittävästi avaruusvalvontavalmiuksiaan (uudet mittalaitteet, analysointi- ja laskentakapasiteetti jne.). |
| --- | --- |

4.7.11

Bryssel 8. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/697, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2021, Euroopan puolustusrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2018/1092 kumoamisesta (EUVL L 170, 12.5.2021, s. 149).

1

(2)  Avaruuspolitiikkaa koskeva tiedonanto, COM(2021) 208 final, 21. huhtikuuta 2021.

2

(3)  DARPA (Defense Advanced Research Projects Agency) on Yhdysvaltojen puolustusministeriön tutkimus- ja kehitysvirasto, joka vastaa nousevien teknologioiden kehittämisestä.

3

(4)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 51.

4

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/73

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka”

(COM(2021) 66 final)

(2021/C 374/12)

| Esittelijä: | Timo VUORI |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Christophe QUAREZ |

Esittelijä:

Timo VUORI

Toinen esittelijä:

Christophe QUAREZ

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”ulkosuhteet” |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 8.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 208/2/1 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 26.3.2021

Oikeusperusta

EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”ulkosuhteet”

Hyväksyminen jaostossa

16.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

8.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

208/2/1

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen EU:n uuden kauppapoliittisen strategian käynnistämiseen. Maailmanlaajuisen pandemian lisäksi maailmankauppaan ja Euroopan talouteen liittyy nyt monia mahdollisuuksia ja riskejä. Nyt on oikea aika pohtia uudelleen kauppasääntöjä maailmanlaajuisesti ja EU:n tasolla. Oikeiden välineiden löytämiseksi EU:n täytyy ensin analysoida ja mitata määrällisesti kaupassa tapahtuneet muutokset, jotta voidaan erottaa pysyvät muutokset väliaikaisista ja covid-19-pandemiaan liittyvistä muutoksista. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK kannattaa avoimen, strategisen ja määrätietoisen kauppapolitiikan edistämistä markkinoille pääsyn parantamiseksi ja tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseksi. Käytännössä kauppapolitiikalla on tuettava kestävää kasvua, kilpailukykyä, ihmisarvoisia työpaikkoja ja parempia valinnanmahdollisuuksia kuluttajille Euroopassa. Myönteinen talouskehitys edellyttää toimivaa ulko- ja sisäpoliittisten linjauksien yhdistelmää. Kauppapolitiikka on vain osa ratkaisua (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK on samaa mieltä siitä, että Maailman kauppajärjestön (WTO) uudistaminen on ensisijaisen tärkeää, koska ilman sitä on vaikea luoda toimivaa monenvälistä järjestelmää modernille kaupankäynnille, jossa otetaan huomioon myös ympäristöasiat ja sosiaaliset näkökohdat. EU:n onkin johdettava kunnianhimoisia WTO:n uudistuksia ja ajettava nykyaikaista WTO:n toimintaohjelmaa, jolla murretaan tabuja (esim. kaupan sosiaaliset näkökohdat) ja etsitään kestäviä ratkaisuja nykyisiin ja tuleviin haasteisiin. EU kehottaa sitä varten EU:ta ja sen jäsenvaltioita tekemään strategista yhteistyötä keskeisten kauppakumppaneiden kanssa tärkeimmissä monenvälisissä kysymyksissä (2). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK katsoo, että EU:n tulisi edistää parempia monenvälisiä ja kahdenvälisiä kauppajärjestelyjä ja -sääntöjä, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen ja yhteiskunnallisen murroksen, maatalouden, korruption torjunnan, talous- ja verokysymysten, digitalisaation, ympäristönsuojelun, biologisen monimuotoisuuden, kiertotalouden ja terveysturvallisuuden asettamiin haasteisiin (3). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK on jo pitkään vaatinut kestävän kehityksen ottamista yhdeksi kauppapolitiikan johtavista periaatteista, sillä kauppa voi vaikuttaa ratkaisevalla tavalla YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen. Komitea kannattaakin kestävään kehitykseen keskittymistä EU:n kauppapolitiikassa ja Pariisin sopimuksen ottamista tulevien kauppa- ja investointisopimusten tärkeäksi osatekijäksi. ETSK toistaa kehotuksensa ulottaa tämä keskeinen piirre koskemaan myös Kansainvälisen työjärjestön (ILO) tärkeimpiä sopimuksia (4). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK vaatii vahvistamaan kunnianhimoisesti kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja ja niiden tosiasiallista täytäntöönpanon valvontaa EU:n kahdenvälisissä kauppa- ja investointisopimuksissa. Kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen tuleva arviointi (5) kuuluu erottamattomana osana EU:n kauppastrategiaan. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kannattaa täysin kestävyysnäkökohtien vahvistamista maailmanlaajuisissa arvoketjuissa (6). EU:n kauppapolitiikalla on tuettava kansainvälisiä ponnisteluja, joilla pyritään luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset globaaleihin toimitusketjuihin kehittämällä välineitä korruption sekä ympäristö-, työ-, sosiaali- ja ihmisoikeusrikkomusten torjumiseksi. ETSK katsoo, että EU:n tulee laatia kunnianhimoista EU-lainsäädäntöä muun muassa huolellisuusvelvoitteesta toimitusketjuissa ja kestävästä kehityksestä julkisissa hankinnoissa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK pitää valitettavana, ettei kansalaisyhteiskunnan keskeistä roolia kaupan alalla ole mainittu, ja korostaa tarvetta tiivistää yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa kaupan välineiden ja sopimusten suunnittelusta aina niiden seurantaan. Komitea kehottaa perustamaan uudelleen vapaakauppasopimuksia käsittelevän asiantuntijaryhmän, joka oli perehtynyt syvällisesti ja ajantasaisesti kaupan alan erityisaiheisiin. Se antoi korvaamatonta ja paljon kaivattua apua. Lisäksi on tarpeen vahvistaa sisäisiä neuvoa-antavia ryhmiä, joilla on olennaisen tärkeä rooli uudenaikaisten vapaakauppasopimusten institutionaalisina seurantapilareina. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK toteaa, että EU:n tulee hahmottaa paremmin maailmanlaajuisten arvoketjujen merkitys ja niiden vaikutus yrityksiin ja ihmisiin. Toimituslähteiden monipuolistaminen voi auttaa parantamaan häiriönsietokykyä enemmän kuin niiden rajoittaminen. Olisi myös hyödyllistä perustaa seurantamekanismeja estämään toimituslähteiden keskittymistä yhtiötasolla ja julkisissa hankinnoissa. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ETSK kannattaa arvoketjujen häiriönsietokyvyn parantamista varsinkin tekemällä niistä kestävyysajattelun mukaisia. EU:n talous on riippuvainen globaaleista toimitusketjuista, ja ”EU:n riippumattomuudessa” on otettava tämä tosiasia huomioon. Covid-19-kriisi on osoittanut tarpeen vahvistaa EU:n riippumattomuutta kriittisillä ja strategisilla aloilla, ja on tärkeää, että EU arvioi ensin omat haavoittuvuutensa. ETSK tukee EU:n pyrkimyksiä ottaa käyttöön pakollinen huolellisuusvelvoite toimitusketjuissa keinona parantaa niiden häiriönsietokykyä ja auttaa yrityksiä havaitsemaan sosiaali- ja ympäristönormeihin liittyvät riskit. Tässä yhteydessä ETSK kannattaa yrityksiä ja ihmisoikeuksia käsittelevän uuden YK:n sopimuksen ja ihmisarvoista työtä toimitusketjuissa käsittelevän ILO:n yleissopimuksen laatimista (7). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK pitää tärkeänä, että hyödynnetään EU:n moninaisia vapaakauppasopimuksia, joissa otetaan huomioon EU:n arvot ja kansainväliset normit. EU:n tulisi voida turvautua näihin sopimuksiin kansainvälisen kaupan johtavien ja nousevien talousalueiden kanssa, kun WTO ei pysty toimimaan suoraan tai täysin EU:n etujen mukaisesti. Vaikka EU:lla on laaja verkosto, 60 prosenttia ulkomaankaupasta käydään edelleen etuuskohtelusopimusten ulkopuolella eli WTO:n yleisten sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | ETSK kehottaa EU:ta tekemään kunnianhimoisia EU:n vapaakauppasopimuksia etenkin Aasian ja Amerikan kauppakumppanien kanssa. Rakennettaessa strategisia kumppanuusjärjestelyjä EU:n naapurimaiden ja laajentumismaiden kanssa, mukaan lukien Välimeren ja Afrikan maiden kanssa, on ETSK:n mielestä keskeisen tärkeää syventää kumppanuutta erityisesti Yhdysvaltojen kanssa. Lisäksi EU:n on jatkossakin parannettava kauppasuhteita ja luotava tasapuolisemmat toimintaedellytykset Aasian ja Latinalaisen Amerikan kanssa. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | ETSK:n mielestä EU:n on huolehdittava siitä, että EU:n kauppa- ja investointisopimusten neuvotteluista siirryttäisiin sujuvammin niiden ratifiointiin. Tämä parantaisi EU:n mainetta kauppakumppanina. Komission on neuvotteluvaltuuksien saamisesta alkaen ja neuvottelujen kaikissa vaiheissa (8) tehtävä yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa ja kansalaisyhteiskunnan kanssa muun muassa ETSK:n kautta, jotta huolenaiheet voidaan ottaa huomioon ja ratkaista ratifiointiprosessin sujuvuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | ETSK kannattaa konkreettisia toimia EU:n vapaakauppasopimusten täytäntöönpanemiseksi, soveltamisen edistämiseksi ja noudattamisen valvomiseksi. Kyse on EU:lle arvokkaasta keinosta tukea tavara- ja kauppavirtaa maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa ja parantaa EU:n häiriönsietokykyä. EU:n kauppasopimusten valvojan tulisi parantaa EU:n ja WTO:n sopimusten täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan johdonmukaisuutta, myös kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen osalta. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | ETSK kannattaa sitä, että EU puolustaa määrätietoisesti EU:n arvoja ja kauppasitoumuksia yksipuolisesti, kun muita vaihtoehtoja ei ole. EU:n tulisi myös ottaa huomioon tällaisten päätösten kaikki mahdolliset poliittiset ja taloudelliset seuraukset. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | ETSK kannattaa sitä, että EU käyttää edelleen kauppaa tukevaa kehitysapua auttaakseen kehitysmaita panemaan täytäntöön kauppasopimukset ja tukeakseen sääntöjen ja normien noudattamista erityisesti kestävän kehityksen osalta. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | ETSK korostaa tarvetta turvata tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n maataloudelle. Euroopan maataloustuotteiden tulisi päästä EU:n ulkopuolisten maiden markkinoille nykyistä helpommin, ja kolmansista maista tuotavien tuotteiden tulee vastaavasti noudattaa kestävää kehitystä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia eurooppalaisia vaatimuksia. EU:n vapaakauppasopimuksissa tulee noudattaa EU:n terveys- ja kasvinsuojeluvaatimuksia ja ennalta varautumisen periaatetta (9). |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | ETSK kannattaa huomion kohdistamista erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin) uuden kauppapolitiikan kaikilla tasoilla (10). Komitea toistaa kehotuksensa tiedottaa tehokkaammin kansainvälisen kaupan vaikutuksista yrityksiin ja ihmisiin. |
| --- | --- |

1.18

2.   Yleistä

| 2.1 | ETSK on tyytyväinen komission pyyntöön vaihtaa näkemyksiä ja ajatuksia siitä, miten voidaan varmistaa, että EU:n uusi kauppapolitiikka hyödyttää yrityksiä ja ihmisiä. Komitea yhtyy erityisesti näkemykseen tarkastelun kiireellisyydestä ottaen huomioon, että kauppapolitiikalla voi olla konkreettinen rooli covid-19-pandemiasta toipumisessa. Kauppa on ensisijaisen tärkeä ala ETSK:lle, ja se onkin osallistunut merkittävällä panoksella laajaan julkiseen kuulemiseen (11). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kansainvälinen kauppa on elintärkeää Euroopan taloudelle ja eurooppalaisille. Siihen perustuu yli 35 miljoonaa työpaikkaa EU:ssa, ja niistä 45 prosenttia on riippuvaisia ulkomaisista investoinneista. Pk-yritysten osuus kaikista EU:n vientiyrityksistä on yli 85 prosenttia. Kansainvälisen kaupan osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 43 prosenttia. EU:n sisämarkkinoilla on 450 miljoonaa kuluttajaa ja bruttokansantuote on 25 000 euroa asukasta kohden, joten EU:ssa on niiden ansiosta maailman suurimmat ja houkuttelevimmat kuluttajamarkkinat. EU on maailmanjohtaja maatalouselintarvikkeiden kaupassa ja tärkein kauppakumppani yli 80 maalle. Kaiken kaikkiaan EU onkin suurin kansainvälisen kaupan toimija. EU:n talous on tiiviisti kytköksissä muuhun maailmaan. |
| --- | --- |

2.2

Avoimen ja osallistavan kansainvälisen kaupan merkitys Euroopan taloudelle ja ihmisille

| 2.3 | ETSK kannattaa sitä, että EU hoitaa jatkossakin ensisijaista kauppapoliittista tehtäväänsä: avaa markkinoita eurooppalaisille tavaroille, palveluille, investoinneille ja julkisille hankinnoille, vähentää ja poistaa perusteettomia kaupan esteitä kolmansissa maissa ja luo tasapuolisemmat toimintaedellytykset kansainvälisten ja kahdenvälisten kauppajärjestelyjen puitteissa. Lisäksi ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että kauppapolitiikalla edistetään EU:n arvoja ja kansainvälisiä normeja, tehostetaan kestävää kehitystä, torjutaan ilmastonmuutosta ja parannetaan turvallisuutta. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | ETSK on tyytyväinen siihen, että kauppastrategiassa otetaan huomioon osa niistä huolenaiheista, joita sidosryhmät esittivät julkisessa kuulemisessa. Siinä ei kuitenkaan pohdita, miten voitaisiin lisätä kansalaisyhteiskunnan osallistumista kauppapolitiikkaan (12). ETSK korostaa tarvetta jatkaa yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla laajemmin kuin vain tarkastelemalla käynnistettyä kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelua, jotta voidaan varmistaa, että kauppapolitiikka tuo lisäarvoa ihmisten päivittäiseen elämään. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-kriisi paljasti maailmankauppajärjestelmän ja toimitusketjujen työntekijöiden haavoittuvuuden (13) terveyskriisitilanteessa. Arvoketjujen hallinnan menettäminen ja tietoisuus EU:n teollisuuden riippuvaisuudesta on herättänyt kysymyksiä terveyden ja kaupan välisistä yhteyksistä. |
| --- | --- |

2.5

3.   Erityistä

Avoimen strategisen riippumattomuuden taitava hyödyntäminen

| 3.1 | ETSK kannattaa ajatusta EU:n avoimesta strategisesta riippumattomuudesta. EU:n on suhtauduttava strategisesti avoimuuden säilyttämiseen ja tasapuolisten toimintaedellytysten turvaamiseen EU:n modernin kauppa- ja investointipolitiikan avulla. Sen on edistettävä sääntöpohjaista avointa ja reilua kauppaa ja suojeltava yrityksiä, työntekijöitä ja kuluttajia epäterveiltä kaupan käytännöiltä. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Häiriönsietokyvyn ja kestävyyden parantaminen on EU:lle strateginen valinta. On löydettävä tasapaino Euroopan talouden avoimuuden ja riippumattomuuden välille. Häiriönsietokyky voi toteutua vain kestävyyden kautta. |
| --- | --- |

3.2

Arvoketjujen häiriönsietokyvyn ja kestävyyden parantaminen ja parempi ymmärtäminen

| 3.3 | EU:n kauppapolitiikalla voi olla ratkaiseva rooli covid-19-kriisin jälkeisessä elpymisessä, sillä Euroopan talous on tiukasti kytköksissä maailmanlaajuisiin arvoketjuihin. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:n täytyy arvioida perinpohjaisesti riippuvuuttaan maailmankaupasta ja globaaleista toimitusketjuista. Tuonnin osalta häiriönsietokykyä voidaan parantaa monipuolistamalla hankintalähteitä (14). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Koordinointia ja häiriönsietokykyä on parannettava monenvälisellä tasolla, erityisesti Yhdistyneissä kansakunnissa sekä ILO:ssa, WTO:ssa ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD). EU:n on esimerkiksi hyödynnettävä paremmin sellaisia kansainvälisiä välineitä kuin monikansallisia yrityksiä koskeva ILO:n periaatejulistus (15) ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevat uudet OECD:n laatuindikaattorit, joilla mitataan vaikutusta kestävään kehitykseen (16). EU:n on tuettava farmaseuttisia tuotteita koskevan WTO:n sopimuksen laajentamista uusiin tuotteisiin ja maihin. Terveydenhuoltoteknologian ja -tuotteiden kaupan vapauttamista olisi myös jatkettava. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU on jatkossakin riippuvainen monien tavaroiden ja palveluiden tuonnista raaka-aineista huipputeknologiaan. On elintärkeää varmistaa, että EU:n markkinat säilyvät avoimina. Digitaalitaloudessa EU:n on tuettava ”älykästä teknologiariippumattomuutta” eli sitä, että digitaalikauppa mahdollistaa innovaatioiden ja huipputeknologian tuotteiden ja palvelujen sujuvan liikkumisen, kun samalla suojellaan Euroopan arvoja ja normeja tietosuojan ja kyberturvallisuuden alalla. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EU voi tukea tuotannon paluuta Eurooppaan luomalla paremmat liiketoimintaolosuhteet investoinneille, innovoinnille ja tuotannolle. Toimitusketjujen monipuolistaminen voi olla tärkeä keino parantaa häiriönsietokykyä. EU:n tulee siksi tukea yrityksiä niiden kaupallisissa ratkaisuissa tarjoamalla vakaat ja oikeudenmukaiset liiketoimintaolosuhteet kahdenvälisten EU:n vapaakauppasopimusten ja EU:n sisämarkkinoiden avulla. |
| --- | --- |

3.7

WTO:n uudistuksen ja kestävämpää ja oikeudenmukaisempaa globalisaatiota koskevien maailmanlaajuisten sääntöjen tarve

| 3.8 | ETSK kannatta EU:n aktiivista roolia maailmanlaajuisten sääntöjen laatimisessa (17). Vuosi 2021 saattaa olla käännekohta kaupan ohjauksessa. ETSK tukeekin EU:n sitoutumista avoimeen, sääntöpohjaiseen monenväliseen kauppajärjestelmään uudistetun WTO:n puitteissa (18). EU:n ja sen jäsenvaltioiden on käytettävä vaikutusvaltaansa ja toimittava ennakoivasti muodostamalla strategisia liittoumia samanmielisten kumppaneiden kanssa, jotta varmistetaan, että ILO:n vahvistamien ja valvomien kansainvälisten työelämän normien noudattamisesta keskustellaan WTO:n uudistuksen yhteydessä. ETSK suhtautuu myönteisesti Yhdysvaltojen äskettäiseen ehdotukseen puuttua kalastusaluksissa harjoitettavan pakkotyön maailmanlaajuiseen ongelmaan meneillään olevissa WTO:n kalastusalan tukia koskevissa neuvotteluissa (19) ja pitää sitä myönteisenä esimerkkinä ja mahdollisuutena vahvistaa tätä kunnianhimoista uudelleenajattelua. |
| --- | --- |

3.8

Vihreän siirtymän tukeminen vastuullisten ja kestävien arvoketjujen avulla

| 3.9 | EU:n kauppapolitiikan olisi oltava linjassa EU:n vihreän kehityksen ohjelman kanssa. Tämä koskee myös uusia digitalisaatioon sekä vihreään ja oikeudenmukaiseen siirtymään liittyviä vaatimuksia. Siksi on tärkeää valmistella uusia välineitä, jollainen on esimerkiksi hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi. Niiden on oltava WTO:n sääntöjen kanssa yhteensopivia, tehokkaasti ilmastomuutosta torjuvia ja hyödyllisiä EU:n teollisuuden kilpailukyvylle (20). ETSK kannattaa vuoropuhelun käynnistämistä EU:n ulkopuolisten maiden ja tärkeiden kauppakumppanien eli esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Kiinan kanssa (21). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Maailmanlaajuiset toimitusketjut ovat keskeinen osa kansainvälistä kauppaa ja taloutta. Ne ovat monitahoisia, erilaisia ja pirstaleisia, ja niihin liittyy kaikenlaisia mahdollisuuksia ja riskejä. ETSK kehottaa EU:ta keräämään lisää tietoa maailmanlaajuisten toimitusketjujen myönteisistä ja kielteisistä vaikutuksista EU:hun (22). |
| --- | --- |

3.10

EU:n sääntelyvaikutuksen hyödyntäminen

| 3.11 | EU on maailman suurin palvelukaupan toimija. EU:n kauppapolitiikalla voidaan tukea sellaisen liiketoimintaympäristön luomista, jossa EU:n palveluntarjoajat voivat kasvaa, innovoida ja kilpailla. Digitaalisella kaupalla on maailmanlaajuista merkitystä erityisesti covid-19-kriisin tuomien muutosten vuoksi. EU:n on tavoiteltava nopeasti kunnianhimoista WTO:n sopimusta digitaalisesta kaupankäynnistä. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EU:n kauppapolitiikalla olisi täydennettävä toimia, joita toteutetaan muissa kansainvälisissä sääntelyorganisaatioissa. Tällä tarkoitetaan esimerkiksi OECD:n työtä talous- ja verojärjestelmien parissa. EU:n olisi autettava luomaan toimivia yhteistyöjärjestelmiä kumppanimaiden vero-, lainvalvonta- ja oikeusviranomaisten välille. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EU:n strategian tulisi antaa EU:lle optimaaliset mahdollisuudet kaikkien yksipuolisten, kahdenvälisten ja monenvälisten välineiden käyttöön ottamiseen. Näitä ovat kauppa- ja investointisopimusten kestävää kehitystä käsittelevät luvut ja niiden sitovuus, kaupan suojatoimet, ulkomaisten investointien suodattaminen, kaupan esteiden torjuminen, asioiden saattaminen WTO:n riitojenratkaisuelimeen sekä kahdenvälisten kauppasopimusten kuulemis- ja riidanratkaisumekanismit. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EU tarvitsee tehokkaita kaupan suojatoimia: lyhyempiä määräaikoja väliaikaisten toimenpiteiden määräämiselle, kevyempää tutkimusrasitetta EU:n teollisuudelle ja ulkomaisia tukia koskevia vahvempia välineitä. EU voisi harkita täytäntöönpanoasetusta laajempaa tilapäistä välinettä, jonka avulla voitaisiin mukauttaa markkinoille pääsyn edellytyksiä, kun vastavuoroisia velvoitteita ei ole, jos tietyt käytännöt haittaavat EU:n kaupan etuja huomattavasti. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EU:n vapaakauppasopimusten uusien kumppanimaiden tulee kauppasopimuksen tekemisen ennakkoehtona osoittaa noudattavansa kaikilta osin ILO:n tärkeimpiä yleissopimuksia. Näiden yleissopimusten tulee sisältyä kaikkiin vapaakauppasopimuksiin keskeisinä tekijöinä. Jos kumppanimaa ei ole ratifioinut tai pannut asianmukaisesti täytäntöön näitä yleissopimuksia tai ei ole osoittanut vastaavaa suojelun tasoa, ETSK kehottaa luomaan sitovan ja täytäntöönpanokelpoisen etenemissuunnitelman, jotta ratifiointi toteutuu ILO:n teknisen avun turvin. Etenemissuunnitelma olisi sisällytettävä myös kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin, jotta näitä velvoitteita varmasti noudatetaan sovitussa aikataulussa. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Lisäksi jokaisen EU:n vapaakauppasopimuksen pohjana tulee olla tehokkaampi EU:n arviointipolitiikka, jolla parannetaan talouteen ja kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arviointia ja viiden vuoden kuluttua tehtävää jälkiarviointia (23). Siinä on sovittava tasoitustoimenpiteistä mahdollisten kielteisten vaikutusten lieventämiseksi. EU:n tulee myös vahvistaa ja käyttää paremmin niitä välineitään, joilla varmistetaan edellytykset oikeudenmukaiselle kilpailulle EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EU:n julkiset hankinnat olisi avattava vain niiden maiden yrityksille, jotka noudattavat ILO:n tärkeimpiä yleissopimuksia ja Pariisin ilmastosopimusta. EU on avannut julkiset hankintansa EU:n ulkopuolisille maille, mutta monet näistä maista eivät ole myöntäneet vastavuoroista oikeutta. Tämä on haitallista eurooppalaisille yrityksille. Kansainvälisestä julkisia hankintoja koskevasta välineestä annettava asetus on saatava valmiiksi, jotta voidaan vahvistaa EU:n asemaa. EU:n vapaakauppasopimuksilla on lisäksi tehtävä tunnetuksi parhaita tapoja sisällyttää julkisiin hankintamenettelyihin ympäristöä koskevia ja sosiaalisia kriteerejä (24). |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EU:n tulee edelleen käyttää kauppaa tukevaa kehitysapua auttaakseen kehitysmaita panemaan täytäntöön kauppasopimukset ja tukeakseen sääntöjen ja normien noudattamista erityisesti kestävän kehityksen osalta. Sen on luotava oikeudenmukainen ja kukoistava taloudellinen suhde EU:n ja kehitysmaiden välille köyhyyden vähentämiseksi ja kunnollisten työpaikkojen luomiseksi. Sen on luotava vahvempi yhteys etuuskohteluun perustuvan markkinoille pääsyn ja muun muassa työelämän oikeuksiin ja ihmisoikeuksiin liittyvien kansainvälisten normien noudattamisen välille. |
| --- | --- |

3.18

Bryssel 8. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 108; EUVL C 47, 11.2.2020, s. 38

1

(2)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 53

2

(3)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 37

3

(4)  EUVL C 129, 11.4.2018, s. 27

4

(5)  Asiaa käsittelevä, asiakokonaisuuteen REX/535 kuuluva oma-aloitteinen lausunto on määrä hyväksyä syyskuussa 2021.

5

(6)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197

6

(7)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 9

7

(8)  Asiaa käsittelevä, asiakokonaisuuteen REX/536 kuuluva oma-aloitteinen lausunto on määrä hyväksyä vuoden 2022 alussa.

8

(9)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 66

9

(10)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 210

10

(11)  EESC Follow-up Committee on International Trade contribution to Trade policy review, syyskuu 2020.

11

(12)  Asiaa käsittelevä, asiakokonaisuuteen REX/536 kuuluva oma-aloitteinen lausunto on määrä hyväksyä vuoden 2022 alussa.

12

(13)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197

13

(14)  Globalization Comes to the Rescue: How Dependency Makes Us More Resilient, ECIPE Occasional paper 06/2020; Improving Economic Resilience Through Trade, Kommerskollegium, 2020.

14

(15)  Kolmikantainen periaatejulistus, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa (2017)

15

(16)  https://www.oecd.org/investment/fdi-qualities-indicators.htm

16

(17)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 53

17

(18)  EUVL C 159, 10.5.2019, s. 15

18

(19)  The Use of Forced Labor on Fishing Vessels, Submission of the United States to the WTO, 26. toukokuuta 2021, https://ustr.gov/sites/default/files/IssueAreas/Trade%20Organizations/WTO/US.Proposal.Forced.Labor.26May2021.final%5B2%5D.pdf

19

(20)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 122; asiakokonaisuuteen NAT/834 kuuluva tuleva lausunto hiilidioksidipäästöjen tullimekanismista.

20

(21)  EUVL C 364, 28.10.2020, s. 37.

21

(22)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197

22

(23)  EUVL C 47, 11.2.2020, s. 38

23

(24)  EUVL C 429, 11.12.2020, s. 197

24

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/79

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma”

(JOIN(2021) 2 final)

(2021/C 374/13)

| Esittelijä: | Helena DE FELIPE LEHTONEN |
| --- | --- |

Esittelijä:

Helena DE FELIPE LEHTONEN

| Lausuntopyyntö | 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Komitean täysistunnon päätös | 23.3.2021 |
| Vastaava jaosto | ”ulkosuhteet” |
| Hyväksyminen jaostossa | 16.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 215/1/5 |

Lausuntopyyntö

26.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Komitean täysistunnon päätös

23.3.2021

Vastaava jaosto

”ulkosuhteet”

Hyväksyminen jaostossa

16.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

7.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

215/1/5

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | ETSK pitää tervetulleena tiedonannossa esitettyä uudistettua sitoutumista oikeusvaltioperiaatteeseen, ihmis- ja perusoikeuksiin, tasa-arvoon, demokratiaan ja hyvään hallintotapaan, jotka ovat tasa-arvoisten, osallistavien ja siten vauraiden yhteiskuntien kehittämisen kulmakivi, sekä sitä, että siinä kiinnitetään erityistä huomiota nuoriin, naisiin ja muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin. Samalla komitea suhtautuu myönteisesti Porton huippukokouksen uusiin sosiaalisiin tavoitteisiin, joilla on oltava vaikutusta yhteisen tiedonannon täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ETSK panee hyvin tyytyväisenä merkille EU:n sitoumuksen edistää oikeusvaltiokulttuuria ottamalla kansalaisyhteiskunta ja liike-elämä tiiviisti mukaan toimintaan. Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinajärjestöt ovat edelleen keskeisiä kumppaneita EU:n yhteistyön muotoilussa ja seurannassa. Perusoikeuksia ja oikeusvaltioperiaatetta käsittelevä ETSK:n työryhmä on hyvä esimerkki siitä, miten kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat vahvistumassa EU-maissa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | ETSK suhtautuu erittäin myönteisesti ehdotuksiin ottaa yksityinen sektori entistä tiiviimmin mukaan alueen kehittämiseen tarvittavien julkisten investointien täydentämiseksi ja syventää julkisen ja yksityisen sektorin vuoropuhelua sosiaalisen ja taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi, mikä johtaa ihmisarvoisten työpaikkojen luomiseen. Tätä lähestymistapaa olisi edistettävä sekä alueellisella Euro–Välimeri-tasolla että valtiollisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | ETSK suhtautuu myönteisesti päättäväiseen tukeen monenvälisillä foorumeilla tehtävän yhteistyön (jonka keskiössä on YK) tehostamiseksi erityisesti rauhaa ja turvallisuutta koskevissa asioissa, jotta voidaan kehittää yhteisiä ratkaisuja ja puuttua vakautta ja edistystä haittaaviin ongelmiin huolimatta siitä, että 25 vuotta Barcelonan prosessin käynnistymisestä samat ongelmat vaivaavat edelleen aluetta, kun kyse on rauhasta, turvallisuudesta ja taloudellisesta kehityksestä. Komitea kehottaa toteuttamaan toimia, jotka perustuvat YK:n peruskirjan ja EU:n turvallisuusunionistrategian välineiden välisiin synergiaetuihin, ja katsoo, että EU:n on lisättävä merkittävästi toimiaan alueella. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että on tärkeää parantaa alueellista, osa-alueellista ja alueiden välistä yhteistyötä pääasiassa Välimeren unionin, Arabiliiton, Afrikan unionin, 5 + 5-vuoropuhelun tai muiden sellaisten alueellisten toimijoiden ja organisaatioiden välityksellä, jotka edistävät käytännön monitasoista hallintoa vaihtelevaan geometriaan ja kolmikantajärjestelyihin perustuvin aloittein, joilla myös edistetään yhteistyötä koko Afrikan mantereen sekä Persianlahden ja Punaisenmeren alueiden kanssa. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK tähdentää, että painopisteenä on oltava muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttuminen asianomaisissa kumppanimaissa. Ihmisille on tarjottava ihmisarvoinen elämä, työtä ja tulevaisuudennäkymiä heidän omassa maassaan kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, jotta ihmiset eivät muuttaisi puutteellisten elinmahdollisuuksien vuoksi. Esimerkkejä tästä ovat koulutusmahdollisuuksien parantaminen tai toimenpiteet laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ETSK kehottaa EU:ta varmistamaan, ettei vihreää siirtymää mielletä malliksi, johon pakotetaan ulkopuolelta. On suositeltavaa investoida valistuskampanjoihin ja ottaa kansalaisyhteiskunta mukaan tähän toimintaan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ETSK korostaa sen merkitystä, että tiedonannossa painotetaan työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden – sekä virallisten että epävirallisten – olennaista roolia keskeisinä toimijoina julkisten toimintapolitiikkojen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa sekä kansalaisten oikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen vahtikoirina. Ammattiliitoilla ja elinkeinoelämän järjestöillä on tässä merkittävä rooli työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun puitteissa. Komitea pitääkin ratkaisevan tärkeänä, että EU tukee ja edistää kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden eri instituutioiden ja verkostojen toimintaa laajasti ymmärrettynä Euro–Välimeri-tasolla, jotta ne voivat toimia parhaissa mahdollisissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että sukupuolten tasa-arvo on paitsi yleismaailmallisesti tunnustettu ihmisoikeus, myös välttämätön edellytys hyvinvoinnille, talouskasvulle, vauraudelle, hyvälle hallintotavalle, rauhalle ja turvallisuudelle. Siihen liittyviä toimia on tehostettava muun muassa valtavirtaistamalla sukupuolinäkökulma kaikkiin yhteistyöohjelmiin ja kohdennettuihin toimiin sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan EU:n kolmannen toimintasuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

1.9

2.   Yleistä

| 2.1 | Euroopan unionin ja sen eteläisen naapurialueen kumppaneiden välisen strategisen kumppanuuden käynnistämiseksi ja vahvistamiseksi Euroopan komission korkea edustaja antoi 9. helmikuuta 2021 uuden toimintapolitiikkaa koskevan kannanoton: tiedonanto aiheesta ”Uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – Uusi Välimeren alueen toimintaohjelma”. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Eteläisiä naapurimaita koskevalla talous- ja investointisuunnitelmalla pyritään varmistamaan, että alueen asukkaiden elämänlaatu paranee ja että talouden elpymisessä ei jätetä ketään oman onnensa nojaan ottamalla huomioon myös covid-19-pandemian terveysvaikutukset ja vahvistamalla kansainvälisen rokoteyhteistyömekanismin täytäntöönpanoa ja lujittamalla kestäviä julkisia infrastruktuureja. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja oikeusvaltioperiaate ovat kiinteä osa tiedonantoa ja olennaisen tärkeitä sen varmistamiseksi, että kansalaiset luottavat instituutioihin. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:n uudesta naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) osoitetaan enintään seitsemän miljardia euroa sen täytäntöönpanoon vuosina 2021–2027, minkä myötä voitaisiin saada käyttöön jopa 30 miljardin euron julkiset ja yksityiset investoinnit alueella seuraavan vuosikymmenen aikana. NDICI-välineen kautta EU myös edistää kestäviä investointeja EKKR+:n puitteissa vivuttamalla pääomaa suorien ulkoisten yhteistyöavustusten täydentämiseksi. EKKR+:aa tuetaan 53 400 miljoonan euron ulkosuhdetoimien takuujärjestelyllä, joka kattaa myös Länsi-Balkanin maat. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Uudessa toimintaohjelmassa keskitytään seuraaviin viiteen politiikanalaan:






  — | inhimillinen kehitys, hyvä hallintotapa ja oikeusvaltioperiaate |
| --- | --- | --- |

2.4

—

inhimillinen kehitys, hyvä hallintotapa ja oikeusvaltioperiaate

| — | selviytymiskyky, vauraus ja digitaalinen siirtymä |
| --- | --- |

—

selviytymiskyky, vauraus ja digitaalinen siirtymä

| — | rauha ja turvallisuus |
| --- | --- |

—

rauha ja turvallisuus

| — | muuttoliike ja liikkuvuus |
| --- | --- |

—

muuttoliike ja liikkuvuus

| — | vihreä siirtymä. |
| --- | --- |

—

vihreä siirtymä.

3.   Taustaa: uudistettu kumppanuus eteläisten naapurimaiden kanssa – uusi Välimeren alueen toimintaohjelma

| 3.1 | 25 vuotta Barcelonan julistuksen antamisen jälkeen uudessa, kunnianhimoisessa ja innovatiivisessa Välimeren alueen toimintasuunnitelmassa ehdotetaan Euro–Välimeri-kumppanuuden käynnistämistä uudelleen.






  — | 2004: Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) käynnistäminen |
| --- | --- | --- |

3.1

—

2004: Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) käynnistäminen

| — | 2008: Välimeren unionin perustaminen hallitusten väliseksi organisaatioksi |
| --- | --- |

—

2008: Välimeren unionin perustaminen hallitusten väliseksi organisaatioksi

| — | 2015: Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistaminen, jossa vakauttaminen ja turvallisuus asetetaan tärkeimmiksi toimintapoliittisiksi tavoitteiksi |
| --- | --- |

—

2015: Euroopan naapuruuspolitiikan tarkistaminen, jossa vakauttaminen ja turvallisuus asetetaan tärkeimmiksi toimintapoliittisiksi tavoitteiksi

| — | 2020: Euroopan komission ehdotus uudeksi muuttoliike- ja turvapaikkasopimukseksi. |
| --- | --- |

—

2020: Euroopan komission ehdotus uudeksi muuttoliike- ja turvapaikkasopimukseksi.

| 3.2 | Eteläisten naapurimaiden investointisuunnitelmaa koskeva työasiakirja sisältää konkreettisia ehdotuksia aloitteiksi neljällä viidestä painopistealueesta. Investointisuunnitelma on nimenomaisesti tarkoitus laatia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, mahdollisesti yhteisen ohjelmasuunnittelun avulla. On olennaisen tärkeää ottaa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja työmarkkinaosapuolet mukaan ohjelmasuunnitteluprosessiin. Investointisuunnitelman on lisäksi oltava näiden yhteiskunnallisten toimijoiden saavutettavissa. |
| --- | --- |

3.2

4.   Inhimillinen kehitys, hyvä hallintotapa ja oikeusvaltioperiaate

| 4.1 | Oikeusvaltioperiaatteen edistäminen kumppanimaissa on olennaisen tärkeää. Yhteiskunnallisilla järjestöillä, erityisesti ammattiliitoilla, on tässä keskeinen rooli. Näin varmistetaan sosiaalisten ja työntekijöiden oikeuksien toteutuminen. ”Kestävää talouskasvua” (1) on edistettävä alueella vastaavasti. EU:lla voi olla ratkaiseva rooli liiketoimintaympäristön parantamisessa, jotta yksityiset yritykset voivat saada jalansijaa ja kukoistaa, byrokratian estämisessä sekä uusien yritysten perustamisen helpottamisessa. Tältä osin yritykset, erityisesti pk-yritykset, voisivat aidosti menestyä ja niiden pitäisi myös luoda laadukkaita työpaikkoja, jotka auttaisivat osaltaan torjumaan erityisesti ei-toivotun muuttoliikkeen sosiaalisia syitä. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Lisäksi hyvä hallintotapa, oikeusvaltio ja ihmisoikeudet, sosiaaliset oikeudet ja työntekijän oikeudet mukaan luettuina, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja oikeussuojan yhtäläinen saatavuus edistävät rauhaa, osallistavaa vaurautta ja vakautta. ETSK kannustaa vahvistamaan sitoutumista ILO:n sääntöjen (2) huomioon ottamiseen ja niiden tehokkaaseen täytäntöönpanoon kumppanimaissa Agenda 2030 -toimintaohjelman pohjalta. Byrokratian vähentäminen on olennaisen tärkeää yhteistyön parantamiseksi EU:n ja kumppanimaiden välillä. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Valaiseva esimerkki hyvään hallintotapaan perustuvasta lähestymistavasta alueella on selkeä keskittyminen siihen, että tuetaan Välimeren unionia vaihdon ja yhteistyön foorumina. Syyskuussa 2020 ETSK uudisti yhteisymmärryspöytäkirjansa ja yhdisti voimansa lisätäkseen Välimeren unionin maiden taloudellisten ja sosiaalisten sidosryhmien osallistumista, jotta pystytään saavuttamaan vuonna 2008 annetussa Pariisin julistuksessa annetut kansalaisyhteiskunnan aktiivista osallistumista koskevat tavoitteet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | ETSK kannustaa yhteistyöhön eteläisten kumppanien kanssa, jotta voidaan edistää terveellisten tietoympäristöjen luomista ja medianvapautta sekä disinformaation ja väärän tiedon torjumiseen tähtääviä toimia. On tärkeää edistää hyvää hallintotapaa tehokkaan, oikeudenmukaisen ja avoimen julkishallinnon, entistä päättäväisemmän korruptiontorjunnan ja oikeussuojan yhtäläisen saatavuuden avulla. |
| --- | --- |

4.4

5.   Selviytymiskyvyn vahvistaminen, vaurauden luominen ja digitaalisen siirtymän hyödyntäminen

| 5.1 | Tiedonannossa ehdotetaan, että eteläisiä kumppaneita autetaan, jotta ne voivat ”hyödyntää digitaalista muutosta ja kehittyä varteenotettavaksi kilpailijaksi maailmanlaajuisessa digitaalitaloudessa”. Työntekijöiden, itsenäisten ammatinharjoittajien ja yrittäjien taitoja olisi erityisesti edistettävä, jotta he sopeutuisivat työelämän digitaaliseen muutokseen (3). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Kauppa ja investoinnit edistävät osaltaan alueen kehitystä. Tuki Pohjois-Afrikan maiden yhdentymiselle Afrikan mantereen vapaakauppa-alueeseen (AfCFTA) on tervetullut. On kuitenkin edistettävä myös Pohjois-Afrikan kumppanimaiden välistä alueellista taloudellista verkostoitumista. Tullien ulkopuolisten kaupan esteiden (jotka ovat merkittävä haitta kaupan yhdentymiselle alueella) poistamista olisi edistettävä, kun otetaan huomioon nykyiset taloudelliset epäsymmetriat. Esimerkiksi EU:n neuvottelut Tunisian ja Marokon kanssa – pitkälle menevästä ja laaja-alaisesta vapaakauppa-alueesta – ovat pysähdyksissä, koska nykyisiä epäsymmetrioita ei ole otettu riittävästi huomioon (4). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Erityistä huomiota kiinnitetään mahdollisuuksien tarjoamiseen nuorille työllisyyttä ja koulutusta tukevien ohjelmien kautta. Painopisteenä on rahoituksen saannin parantaminen erityisesti pk-yrityksille, jotka ovat alueen ylivoimaisesti suurimpia työnantajia, käyttämällä uusia rahoitusvälineitä, kuten riskipääomaa. On myös suotavaa luoda mekanismeja, jotta siirrytään epävirallisesta taloudesta itsenäiseen ammatinharjoittamiseen ja laadukkaisiin työpaikkoihin perustuvaan viralliseen talouteen. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | ETSK pitää yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä Välimeren alueen Erasmus+-ohjelmia ensisijaisen tärkeinä nuorille, sillä ne avaavat työllistymismahdollisuuksia ja helpottavat siirtymistä koulusta työelämään. Digitaalinen infrastruktuuri on yksi alueen painopisteistä, ja digitalisaation vaikutus työhön etätyön muodossa lisää työntekijöiden itsenäisyyttä ja parantaa tasapainoa heidän työ- ja yksityiselämänsä välillä (5). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Aikomus syventää yhteistyötä kyberturvallisuuden alalla ja hyödyntää digitaalista teknologiaa lainvalvonnassa ”ihmisoikeuksia ja kansalaisvapauksia täysimääräisesti kunnioittaen” on huolestuttavaa, kun otetaan huomioon aiempi avoimuuden puute ihmisoikeuksien kunnioittamisessa alueella. |
| --- | --- |

5.5

6.   Rauha ja turvallisuus

| 6.1 | Alueella edelleen jatkuvat sisäiset konfliktit ja alueelliset kiistat (Länsi-Sahara, Libya, Israel/Palestiina, Syyria) ovat suuri haaste. Tiedonannossa korostetaan Israelin ja tiettyjen arabivaltioiden suhteiden normalisoinnin merkitystä uusien aloitteiden käynnistämiseksi. ETSK katsoo, että eri kulttuurien ja sivilisaatioiden välinen sosiaalinen vuoropuhelu ja keskinäinen kunnioitus ovat alueen rauhan, vakauden ja yhteisen vaurauden perusta. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Ääriliikkeiden, radikalisoitumisen, kyberrikollisuuden ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa on kunnioitettava erityisesti oikeusvaltioperiaatetta ja ihmisoikeuksia. Poikkeustila on poikkeuksellinen toimenpide, jonka aikana kansalaisten perusoikeuksia on edelleen kunnioitettava täysimääräisesti. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Tiedonannossa luvataan vahvistaa poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä EU:n ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien eteläisten kumppanimaiden välillä muun muassa neuvottelemalla yhteistyösopimuksia EU:n ja yksittäisten eteläisten naapurimaiden välillä. Kun otetaan huomioon yhteistyön pitkä historia, toteamus, jonka mukaan ”EU tekee yhteistyötä eteläisten kumppanien kanssa varmistaakseen, että niiden lainvalvonta- ja oikeusjärjestelmät täyttävät tiukat tietosuojavaatimukset ja että niissä kunnioitetaan ihmisoikeuksia”, on askel eteenpäin yhteisten lähestymistapojen kannalta. |
| --- | --- |

6.3

7.   Muuttoliike ja liikkuvuus

| 7.1 | Tiedonannossa esitetyt muuttoliikkeen hallintaa koskevat määräykset antavat mahdollisuuden siihen, että rahoitustuki voi ainakin osittain riippua tällä alalla tehtävästä yhteistyöstä. ETSK kannattaa sitä, että EU pyrkii aktiivisesti puuttumaan sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisiin syihin ratkaisemalla konflikteja ja vastaamalla covid-19-pandemian kärjistämiin sosioekonomisiin haasteisiin räätälöidyin ratkaisuin, jotka on mukautettu Välimeren eteläpuolisille kumppanitahoille. Ihmisoikeuksien kunnioittaminen (Geneven yleissopimus) on perusta muuttoliikkeen alalla tehtävälle yhteistyölle. Yhteistyöhaluttomuutta voidaan torjua vain ”kannustimien” avulla (6). |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Tiedonannossa ehdotetaan EU:n uudessa muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksessa esitettyjen ”osaamiskumppanuuksien” edistämistä. Vaikuttaa siltä, että uudella välineellä pyritään edistämään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Tämä voisi olla mahdollinen alue, missä ammatillinen koulutus, yritysten verkottuminen, alueidenväliset arvoketjut ja kiertomuutto voitaisiin yhdistää ihmisten ja talouksien hyödyksi Välimeren molemmin puolin. Nämä suunnitelmat on joka tapauksessa sovitettava yhteen sen kanssa, että kumppanimaissa on säilytettävä riittävästi ammattitaitoista työvoimaa, mikä on välttämätöntä niiden kestävän taloudellisen kehityksen kannalta. |
| --- | --- |

7.2

8.   Vihreä siirtymä: ilmastokestävyys, energia ja ympäristö

| 8.1 | Tiedonannossa tunnustetaan eteläisen naapurialueen mahdollisuudet kehittää uusiutuvia energialähteitä, erityisesti aurinko- ja tuulienergiaa, sekä vedyntuotantoa, joka on tiedonannon mukaan ”uusi strateginen painopisteala”. Mahdollisuudet ovat selkeästi yhteydessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan sekä siihen, että kestävän kehityksen painopisteet otetaan yhä enemmän huomioon kansainvälisessä globaalissa yhteistyössä. ETSK huomauttaa tässä yhteydessä, että (kansainvälisten) laajamittaisten hankkeiden lisäksi on olennaisen tärkeää tukea hankkeita, joilla on suoria paikallisia sosioekonomisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Kehotus Euroopan vihreän kehityksen ohjelman edistämiseksi olisi pantava täytäntöön, jotta voidaan tuoda erityisiä etuja maataloudelle, joka on useimpien EU:n ulkopuolisten maiden talouksien kannalta keskeinen ala, aloittein, joissa tähdätään Välimeren uudelleenlöytämiseen ja suojelemiseen. Sininen talous on tehokas väline Välimeren yhteisten resurssien hallinnoimiseen, ja ETSK korostaa tarvetta arvioida Välimeren unionin ministerien julkilausumaa kestävästä sinisestä taloudesta läntisellä Välimerellä. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | ETSK pitää erityisen merkityksellisinä Välimeren aluetta koskevan ensimmäisen, Välimeren unionin tukeman ja MedECC-verkoston laatiman arviointiraportin päätelmiä vaikutuksista ilmaston- ja ympäristömuutokseen ja niiden seurauksista alueella; raportilla edistetään yhteistyöaloja, jotka käsittävät Välimeren molemmat rannikot, joiden on vastattava yhteisiin haasteisiin kestävän kehityksen ja ilmastokestävyyden osalta, jotta helpotetaan siirtymistä vihreään, siniseen ja kiertotalouteen alueella. |
| --- | --- |

8.3

9.   Sukupuolten tasa-arvo ja naisten oikeudet, hlbtiq+-henkilöt ja vammaiset henkilöt Välimeren molemmin puolin

| 9.1 | Äärioikeistolaiset nationalistiset liikkeet ympäri Eurooppaa sekä Välimeren eteläpuolisella alueella toimivat konservatiiviset ja islamistiset liikkeet, joissa molemmissa käytetään perinteistä ja uskonnollista kieltä, ovat viime aikoina reagoineet yhä enemmän sukupuolten tasa-arvoa vastaan. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | ETSK suhtautuu myönteisesti Välimeren unionin aloitteeseen ottaa käyttöön vapaaehtoisia mekanismeja, joilla seurataan alueen hallitusten tekemiä sukupuolten tasa-arvon normeja koskevia sitoumuksia konkreettisten indikaattorien muodossa. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Covid-19-pandemia on vain pahentanut tilannetta. Ensinnäkin epäliberaalit ja itsevaltaiset hallitukset ovat käyttäneet tilaisuutta hyväkseen ja jatkaneet hyökkäyksiään naisten ja hlbtiq+-henkilöiden oikeuksia vastaan. Toiseksi useat pandemian johdosta toteutetut hallitusten toimenpiteet ovat tosiasiallisesti heikentäneet naisten, hlbtiq+-henkilöiden ja vammaisten henkilöiden elinoloja, minkä vuoksi on olennaisen tärkeää edistää aloitteita, joilla suojellaan näiden ryhmien oikeuksia ja heidän sosioekonomista, kansalais- ja poliittista osallistumistaan. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | Euroopan unionin olisi tehostettava toimiaan ja yhteistyötään ruohonjuuritasolla varmistaakseen, että hlbtiq+-henkilöiden perusoikeuksia kunnioitetaan poikkeuksetta, että heitä ei aseteta missään rikossyytteeseen ja että heidän osallistumistaan julkiseen elämään vahvistetaan (7). |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Vaikka monet kumppanimaat ovat allekirjoittaneet YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, heidän elinolojaan on parannettava vielä huomattavasti. Sen vuoksi Euroopan unionin olisi annettava erityinen sitoumus vammaisten henkilöiden oikeuksien täytäntöönpanosta YK:n yleissopimuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

9.5

Bryssel 7. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  Kestävän kehityksen tavoitteet, tavoite 8: ihmisarvoinen työ ja talouskasvu.

1

(2)  Kuten todetaan keskeisissä yleissopimuksissa ja erityisesti Kansainvälisen työjärjestön ILO:n kolmikantaisessa periaatejulistuksessa, joka koskee monikansallisia yrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa (aiheesta ”Pakollinen huolellisuusvelvoite” annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon kohta 2.2 (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 136)).

2

(3)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tiedonanto aiheesta ”Digitalisaatio ja pk-yritykset Euro–Välimeri-alueella” (asiakokonaisuus REX/519), kohdat 2.4.1 ja 2.4.4.

3

(4)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU ja Afrikka: kestävään kehitykseen ja yhteisiin arvoihin perustuvan tasavertaisen kehityskumppanuuden toteuttaminen”, kohdat 3.2.9 ja 4.1.2 (EUVL C 429, 11.12.2020, s. 105), ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ulkoinen apu, investoinnit ja kauppa taloudellisista syistä tapahtuvan maahanmuuton taustatekijöiden vähentämisen välineinä, erityisenä huomion kohteena Afrikka”, kohdat 4.1 ja 6.1 (EUVL C 97, 24.3.2020, s. 18).

4

(5)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tiedonanto aiheesta ”Digitalisaatio ja pk-yritykset Euro–Välimeri-alueella” (asiakokonaisuus REX/519), kohdat 1.12 ja 2.2.7.

5

(6)  Muuttoliikeasiantuntija Gerald Knausin haastattelu: https://www.dw.com/de/knaus-eu-migrationspakt-ist-unrealistisch/a-55058035

6

(7)  Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025”, kohta 1.11 (EUVL C 286, 16.7.2021, s. 128).

7

---

| 16.9.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 374/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 374/84

---

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Ilmastokestävä Eurooppa – Uusi EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi”

(COM(2021) 82 final)

(2021/C 374/14)

| Esittelijä: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |
| Toinen esittelijä: | Kęstutis KUPŠYS |

Esittelijä:

Dimitris DIMITRIADIS

Toinen esittelijä:

Kęstutis KUPŠYS

| Lausuntopyyntö | Euroopan komissio, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Oikeusperusta | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla |
| Vastaava jaosto | ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” |
| Hyväksyminen jaostossa | 23.6.2021 |
| Hyväksyminen täysistunnossa | 7.7.2021 |
| Täysistunnon nro | 562 |
| Äänestystulos
  (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) | 229/3/12 |

Lausuntopyyntö

Euroopan komissio, 26.3.2021

Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla

Vastaava jaosto

”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö”

Hyväksyminen jaostossa

23.6.2021

Hyväksyminen täysistunnossa

7.7.2021

Täysistunnon nro

562

Äänestystulos

(puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä)

229/3/12

1.   Päätelmät ja suositukset

| 1.1 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea tukee voimakkaasti ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian hyväksymistä, koska se on ratkaiseva askel kohti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ilmastoneutraalius- ja selviytymiskykytavoitteiden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä. Komitea olisi kuitenkin toivonut, ettei ehdotettuja toiminta-aloja olisi pelkästään hahmoteltu yleisluontoisesti vaan että niitä olisi myös selkeytetty konkreettisin esimerkein. Ihmisille on esitettävä havainnollisempi kuva siitä, miltä muutokset voisivat näyttää. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ilmastoon liittyvien äärimmäisten sääilmiöiden esiintymistiheydestä ja voimakkuudesta aiheutuva taloudellisten vahinkojen ja ihmishenkien menettämisen riski on edelleen olemassa. Yhtä tärkeää on se riski, että sekä ilmastonmuutoksen vaikutukset että ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävät toimet voivat pahentaa olemassa olevaa eriarvoisuutta. Tasapuolisuuden asettaminen keskeiseen asemaan sopeutumisessa on näin ollen olennaisen tärkeää, jotta voidaan suojella eurooppalaisten ja etenkin muita heikommassa asemassa olevien elämää, työtä ja toimeentuloa, koska he kärsivät ilmastonmuutoksesta tavanmukaisesti muita enemmän.
  Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli oikeudenmukaisessa siirtymässä. Erityisesti on varmistettava työmarkkinaosapuolten osallistuminen, jotta työmaailmassa voidaan toteuttaa menestyksekkäästi sopeutumistoimia ja säilyttää säälliset työolot ja -ehdot käytäessä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja. |
| --- | --- |

1.2

Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on keskeinen rooli oikeudenmukaisessa siirtymässä. Erityisesti on varmistettava työmarkkinaosapuolten osallistuminen, jotta työmaailmassa voidaan toteuttaa menestyksekkäästi sopeutumistoimia ja säilyttää säälliset työolot ja -ehdot käytäessä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja työehtosopimusneuvotteluja.

| 1.3 | Strategian ja myös Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon olisi perustuttava järjestelmälliseen lähestymistapaan, jonka tavoitteena on käsitellä samanaikaisesti useita tavoitteita ja edistää poliittisia välineitä ja teknologisia ratkaisuja, joita voidaan käyttää kaikilla talouden aloilla. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Komitea kehottaa erityisesti painottamaan yhtä lailla sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen että siihen sopeutumisen rahoittamista. On ratkaisevan tärkeää, että hillitsemis- ja sopeutumisstrategiat yhdistetään kaikilla tasoilla toteutettavissa ilmastopolitiikoissa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | ETSK katsoo, että tarvitaan erityisiä sopeutumista koskevia suuntaviivoja, tavoitteita sekä seurantavälineitä, vertailuarvoja ja indikaattoreita, jotta voidaan lisätä avoimuutta resurssien kohdentamisessa, ennakoida ja hallita ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja arvioida ilmastonmuutokseen sopeutumisen edistymistä, samalla kun kehitetään paikallisia, alueellisia ja kansallisia valmiuksia tällaisten välineiden käyttöön. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ETSK katsoo, että luontoon perustuvat ratkaisut, biotalous ja siirtyminen kiertotalouteen ovat keskeisiä lähestymistapoja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja samalla EU:n mahdollisuuksia elpyä ympäristön ja yhteiskunnan kannalta kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Sopeutumispolitiikkaan liittyvässä tulevassa työssä komitea kehottaa komissiota mukauttamaan ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat toimintapolitiikat paremmin ilmasto-oikeudenmukaisuuteen. Komitea toteaa, että ilmastonmuutoksella voi olla erilaisia sosiaalisia, taloudellisia, kansanterveydellisiä ja muita haitallisia vaikutuksia yhteisöihin, ja kannattaa vallitsevaan eriarvoisuuteen puuttumista pitkän aikavälin hillitsemis- ja sopeutumisstrategioiden avulla, jotta ketään ei jätettäisi jälkeen. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Jotta yrityksiä voitaisiin tukea muutokseen sopeutumisessa ja pyrkimyksissä tarjota yhteiskunnalle sopeutumisratkaisuja, EU:n on edelleen luotava ja tuettava sellaisia innovoinnin, investointien ja kaupan edellytyksiä, jotka vahvistavat kestävää kehitystä. Ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen kustannusten olisi myös oltava olennainen osa EU:n teollisuusstrategiaa. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ETSK katsoo, että maa- ja metsätalous ja kalastus kuuluvat aloihin, joilla toimiviin yrityksiin vaikutukset kohdistuvat kaikkein suorimmin. Samalla ne edistävät osaltaan sopeutumisratkaisuja, hiilen sitomista ja elintarviketurvaa. Näiden alojen tukemiseksi tarvitaan intensiivistä tutkimusta ja innovointia sekä hyvityksiä hiilinielujen onnistuneesta luomisesta. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Ilmastoon liittyvien katastrofien aiheuttamat vuotuiset taloudelliset menetykset ovat keskimäärin satoja miljardeja dollareita. Myös YK:n raportti katastrofien inhimillisistä kustannuksista antaa synkän kuvan. Siinä todetaan, että viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana on kirjattu 7 348 katastrofia, joissa kuoli noin 1,23 miljoonaa ihmistä ja joista on joutunut kärsimään yhteensä yli 4 miljardia ihmistä (monet näistä useassa eri yhteydessä uudestaan). Lisäksi katastrofit aiheuttivat maailmanlaajuisesti noin 2,97 biljoonan Yhdysvaltain dollarin taloudelliset tappiot. Ilmastonmuutokseen sopeutumiseen on saatavissa EU:n rahoitusta useista lähteistä, joita ovat Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, monivuotinen rahoituskehys ja Next Generation EU -väline. ETSK kehottaa selventämään eri vaihtoehtoja ja laatimaan käyttäjäystävällisiä menettelyjä, jotta voidaan varmistaa rahoituksen oikea-aikainen saatavuus käytännön tasolla. Lisäksi fossiilisten polttoaineiden tukien lakkauttaminen ja ympäristöystävällinen verouudistus voisivat vapauttaa huomattavasti resursseja julkisista talousarvioista, korjata järjestelmän epäjohdonmukaisuutta ja tuottaa uusia tuloja ilmastonmuutokseen sopeutumisen rahoittamiseksi. ETSK suhtautuu kriittisesti siihen, että ympäristön kannalta haitallisten tukien poistamiseksi ei ole vielä esitetty erityistä etenemissuunnitelmaa. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | ETSK kehottaa myös toteuttamaan toimenpiteitä, joilla tehdään investointien suuntaaminen fossiilisia polttoaineita käyttävään teollisuuteen rahoituslaitosten kannalta vähiten houkuttavaksi strategiaksi ja luodaan kannustimia yksityisten rahoitusvirtojen kohdentamiseksi toimiin, joilla tuetaan ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. Tämä on tärkeää sekä EU:ssa että sen ulkopuolella tehtävien investointien kannalta. Jotta EU:sta voisi tulla globaali esikuva kestävän rahoituksen alalla, komission olisi pidettävä tavoitteet korkealla ja noudatettava tieteellisen tiedon ja teknologianeutraaliuden periaatteita myös EU:n kestävyysluokitusjärjestelmässä. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Strategiassa todetaan tarve lisätä kansainvälistä rahoitusta ilmastonmuutokseen sopeutumista varten myös julkisista lähteistä. ETSK kehottaa kuitenkin komissiota tarkentamaan, miten se aikoo poistaa rahoituksen saannin esteet maailmanlaajuisesti heikoimmassa asemassa olevilta mailta, yhteisöiltä ja aloilta ja miten se aikoo ottaa huomioon sukupuolinäkökulman sekä puuttua eriarvoisuuteen alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EU:n on kiinnitettävä erityistä huomiota kansainväliseen yhteistyöhön eri muodoissaan, kuten investointi-, kauppa- ja innovaatiokumppanuuksiin, jotta sopeutumistoimia voidaan tehostaa maailmanlaajuisesti ja erityisesti kehitysmaissa. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Kaiken kaikkiaan komitea katsoo, että strategialla luodaan perusta oikeudellisesti sitovalle aloitteelle, jolla velvoitetaan jäsenvaltiot kehittämään kansallisia ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia suunnitelmia ja strategioita. Eurooppalainen ilmastolaki on keskeinen väline ilmastoon liittyvien sitovien toimintapolitiikkojen laatimisessa. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Paikallis- ja alueviranomaisia, jotka ovat useimmista sopeutumista koskevista aloitteista vastaavia täytäntöönpanoviranomaisia, on tuettava riittävin resurssein alan valmiuksien kehittämiseksi myös sopeutumispolitiikan suunnittelua ajatellen. |
| --- | --- |

1.15

2.   Taustaa

| 2.1 | Euroopan komissio hyväksyi 24. helmikuuta 2021 uuden EU:n strategian ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi (1). Uudessa strategiassa esitetään, miten Euroopan unioni voi sopeutua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja tulla ilmastonmuutoksen kestäväksi vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Euroopan talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n strategian hyväksymiseen ja sen neljään tavoitteeseen – tehdään sopeutumisesta älykkäämpää, nopeampaa ja järjestelmällisempää ja tehostetaan ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtääviä kansainvälisiä toimia – koska ne ovat ratkaisevia askeleita tärkeässä päätöksentekoprosessissa. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Strategiassa sopeutumisen tekemisellä älykkäämmäksi tarkoitetaan sitä, että parannetaan tietämystä ja tiedon saatavuutta samalla kun hallitaan ilmastonmuutokseen liittyvää epävarmuutta, kerätään lisää laadukasta tietoa ilmastoon liittyvistä riskeistä ja menetyksistä ja tehdään Climate-ADAPT-portaalista arvovaltainen eurooppalainen sopeutumisportaali. Systeemisempi sopeutuminen tarkoittaa politiikan kehittämisen tukemista kaikilla hallinnon, yhteiskunnan ja talouden tasoilla ja kaikilla aloilla parantamalla sopeutumisstrategioita ja -suunnitelmia, sisällyttämällä ilmastokestävyys makrotaloutta koskevaan politiikkaan ja edistämällä luontoon perustuvia sopeutumistoimia. Sopeutumisen nopeuttamiseen kautta linjan sisältyy sopeutumisratkaisujen kehittämisen ja käyttöönoton nopeuttaminen, ilmastoon liittyvien riskien vähentäminen, ilmastonsuojeluvajeen poistaminen ja makean veden saatavuuden ja kestäväpohjaisuuden varmistaminen. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ilmastoon liittyvien katastrofien aiheuttamat vuotuiset taloudelliset menetykset ovat keskimäärin satoja miljardeja dollareita. Raportit (2) osoittavat, että jos nykyinen päästöjen kehityskulku jatkuu, osissa Etelä-Eurooppaa tullaan todennäköisesti kokemaan äärimmäisiä helteitä joka toinen vuosi ja sadeveden varassa olevien maissisatojen oletetaan vähenevän 50 prosentilla. Tällaiset erilaiset vaikutukset voivat lisätä EU:n sisäisiä eroja lähentymisen sijaan. Covid-19-pandemia on osoittanut, että on ensiarvoisen tärkeää ymmärtää ympäristö- ja kansanterveysohjelmien ja poliittisen päätöksenteon välinen yhteys ja ottaa se huomioon ja muistaa, että biologista monimuotoisuutta koskevien uhkien torjuminen voi auttaa vähentämään zoonoottisten tautien ja pandemioiden riskiä. Lisäksi on muistettava, että pandemiasta toipumiseen tähtäävillä toimenpiteillä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevilla toimenpiteillä on sama, tulevaisuuden selviytymiskykyyn liittyvä tavoite (3). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Strategiaa koskevan ETSK:n lausunnon tavoitteena on esittää kansalaisyhteiskunnan näkökulma strategian tavoitteeseen ja sen perustana oleviin toimiin. |
| --- | --- |

2.5

3.   Yleisiä huomioita

| 3.1 | ETSK korostaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, eurooppalaisen ilmastolain, ilmastosopimuksen sekä elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoa on helpotettava sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä että siihen sopeutumista koskevilla strategioilla. ETSK tukee voimakkaasti 24. helmikuuta 2021 hyväksyttyä Euroopan komission uutta EU:n strategiaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ETSK korostaa, että ilmastonmuutoksen torjumiseksi toteutetuista intensiivisistä toimenpiteistä huolimatta muutokseen sopeutumista on jatkettava kiireellisesti ja pitkäkestoisesti. Ilmastoon liittyvien äärimmäisten sääilmiöiden esiintymistiheydestä ja voimakkuudesta aiheutuva taloudellisten vahinkojen ja ihmishenkien menettämisen riski on edelleen olemassa. Yhtä tärkeää on se riski, että sekä ilmastonmuutoksen vaikutukset että ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävät toimet voivat pahentaa olemassa olevaa eriarvoisuutta. Sopeutuminen on ratkaisevan tärkeää EU:n kansalaisten ihmisoikeuksien suojelemiseksi turvallisuutta, ihmisarvoista työtä ja selviytymiskykyisiä elinkeinoja ajatellen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ETSK jakaa komission huolen ilmastonmuutoksen aiheuttamista terveysriskeistä ja tähän liittyvästä tarpeesta ymmärtää niitä paremmin Euroopan ilmastonmuutosportaalin (Climate-ADAPT) avulla. Kuten Maailman terveysjärjestö (4) ja Euroopan ympäristökeskus (5) ovat korostaneet, on kuitenkin olemassa näyttöä siitä, että ympäristön saastumisen vaikutukset jakautuvat epätasaisesti ja aiheuttavat sosiaalisesti heikossa asemassa olevien yhteisöjen ja haavoittuvien ryhmien aseman huonontumista entisestään. Ympäristöön liittyvän eriarvoisuuden käsite olisi sen vuoksi sisällytettävä unionin politiikkoihin, jotta otettaisiin huomioon myös ilmastonmuutoksen sosiaalinen ulottuvuus. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Komitea toteaa, että jos ryhdytään oikeisiin toimenpiteisiin, ilmastonmuutokseen sopeutuminen tuottaa kaikkia osapuolia hyödyttäviä vaikutuksia, koska sen avulla vältetään ilmastonmuutoksesta johtuvia menetyksiä, saadaan taloudellista hyötyä, lisätään sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja parannetaan ympäristöturvallisuutta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan EU:n uuden strategian ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanon olisi perustuttava järjestelmälliseen lähestymistapaan, jolla pyritään käsittelemään samanaikaisesti useita tavoitteita ja edistämään poliittisia välineitä ja teknologisia ratkaisuja, joita voidaan käyttää kaikilla talouden aloilla. Näin ollen tarvitaan kattava järjestelmäanalyysimenetelmä ja sen täytäntöönpanon edellyttämät välineet, jotta pystytään varmistamaan useiden tavoitteiden samanaikainen työstäminen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ETSK katsoo, että tarvitaan erityisiä sopeutumista koskevia suuntaviivoja, tavoitteita ja seurantavälineitä, vertailuarvoja ja indikaattoreita, joiden avulla voidaan ennakoida ja hallita ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja arvioida ilmastonmuutokseen sopeutumisen edistymistä. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Komitea toteaa, että luontopohjaiset ratkaisut, biotalous ja siirtyminen kiertotalouteen ovat keskeisiä lähestymistapoja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, ja viittaa aiempiin lausuntoihinsa biotaloudesta (6) ja kiertotaloudesta (7). Lisäksi kestäväpohjaiset metsän, maaperän ja vesivarojen hallintakäytännöt palvelevat sekä ilmastonmuutokseen sopeutumista että sen hillitsemistä ja tarjoavat perustan ilmastonmuutosta kestävälle, ilmastoneutraalille ja kestäväpohjaiselle elintarvikkeiden ja biomassan tuotannolle. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ETSK kehottaa painottamaan yhtä lailla sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen että siihen sopeutumisen rahoittamista. On ratkaisevan tärkeää, että ilmastopolitiikoissa kaikilla tasoilla yhdistetään hillitsemis- ja sopeutumisstrategiat. ETSK kehottaa ryhtymään lisätoimiin sen varmistamiseksi, että tätä periaatetta noudatetaan, ottaen huomioon, että hillitsemistoimet estävät ilmastokriisin syvenemisen tulevia sukupolvia ajatellen, kun taas sopeutumistoimilla suojellaan nykyisiä ja tulevia sukupolvia jo meneillään olevan ilmastonmuutoksen aiheuttamilta äärimmäisiltä sääilmiöiltä. EU:n talousarvion ilmastotoimien seurantamenetelmää olisi muutettava siten, että sopeutumis- ja hillitsemismenot erotetaan selkeästi toisistaan. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EU:n jäsenvaltioiden olisi esimerkiksi ilmoitettava kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tarkistamisesta vastaaville viranomaisille, että sopeutumis- ja hillitsemisstrategioille olisi annettava sama painoarvo EU:n ilmastotoimien tehostamisen ja covid-19-kriisin vaikutusten vuoksi. Kaupunkeja ja kuntia olisi myös kannustettava, mahdollisesti kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen välityksellä, sisällyttämään ilmastonmuutokseen sopeutuminen hillitsemissuunnitelmiin ja luomaan synergioita ja tukemaan niitä tässä tehtävässä. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | ETSK on vakuuttunut siitä, että asiaankuuluvien sopeutumistoimien yhteinen suunnittelu ja kehittäminen edellyttää sidosryhmät osallistavaa lähestymistapaa. Näitä suunnitelmia olisi laadittava yhteisesti ja yhdennetysti asianmukaisten hillitsemistoimien kanssa, koska hillitseminen ja sopeutuminen liittyvät toisiinsa ja vaikuttavat toisiinsa. Sopeutumistoimien tukemiseksi olisi suunniteltava valmiuksien kehittämistä ja tiedotustoimia kaikille asiaankuuluville sidosryhmille, myös nuorille. Nuorten ja erityisesti lasten kannalta on ratkaisevan tärkeää sovittaa koulutusjärjestelmä ja meneillään olevan ”neljännen teollisen vallankumouksen” työllisyystarpeet paremmin yhteen. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kun otetaan taloudelliset ja ympäristönäkökohdat huomioon, sopeutumispolitiikkojen mahdollisten kielteisten sosiaalisten vaikutusten lieventäminen on olennaisen tärkeää, jotta strategian täytäntöönpanolle voidaan tarjota laaja tuki. ETSK kehottaa toteuttamaan erityisiä lisätoimia muita heikommassa asemassa olevia sidosryhmiä varten, niin että kiinnitetään erityistä huomiota sukupuoli-, ikä- ja vähemmistöryhmiin. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | ETSK toteaa, että sopeutumiseen liittyvä innovointi ja täytäntöönpano edellyttävät kärsivällistä, pitkäaikaista ja strategista rahoitusta ja että valtiolla on merkittävä rooli tällaisen kärsivällisen lähestymistavan edistämisessä. EU:n hiilestä luopumista koskeviin politiikkoihin liittyvät kustannukset on minimoitava ja jaettava eri alojen kesken, jotta varmistetaan, että pienituloiset väestöryhmät ja heikossa asemassa olevat yhteisöt eivät joudu kantamaan kohtuutonta osaa taloudellisista rasitteista. YK:n Sustainable Development Solutions -verkoston raportti (8) osoittaa, että olisi toteutettava asianmukaisia vastatoimia, jotta voitaisiin välttää eriarvoisuuden kasvu ja varmistaa laajempi tuki kestävään kehitykseen siirtymiselle. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ilmastonmuutokseen sopeutumisen rahoittamiseen on käytettävissä useita EU:n rahastoja. ETSK kehottaa selventämään eri vaihtoehtoja ja laatimaan käyttäjäystävällisiä menettelyjä, jotta voidaan varmistaa rahoituksen oikea-aikainen saatavuus käytännön tason toimijoille. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Sopeutumispolitiikan rahoitusvälineiden (tuet, luottoriskin vaihtoa koskevat sopimukset, sopeutumiseen tarkoitetut joukkolainat, metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentäminen jne.) kehittämistä ja käyttöä olisi edelleen vahvistettava. Jotta voidaan nostaa strategian maailmanlaajuista tavoitetasoa, on olennaisen tärkeää keskustella uusien mahdollisten välineiden, kuten ilmastotoimiin liittyvien velkahelpotusten (debt-for-climate swaps), käytöstä ja kannustaa niiden hyödyntämiseen, jotta voidaan varmistaa rahoitusvirrat välittömiä toimia tarvitseville maille. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | ETSK korostaa myös, että on tärkeää sisällyttää ilmastoa koskeviin luonnonkatastrofeihin liittyvät riskit ja syvät epävarmuudet (kun tapahtumien todennäköisyyksiä ei tunneta) makrotalous- ja finanssipolitiikan suunnittelussa käytettäviin malleihin ja välineisiin. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Strategian jälkeen olisi laadittava täsmällinen etenemissuunnitelma EU-, valtio-, alue- ja paikallistason täytäntöönpanoa varten. Suunnitelmassa on osoitettava, miten talouden ja yhteiskunnan eri aloja voidaan tukea ilmastoriskien ymmärtämisessä ja torjunnassa ja kiinnitettävä erityistä huomiota heikoimmassa asemassa oleviin aloihin ja yhteisöihin. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Sopeutumistoimien koordinoiminen covid-19-kriisistä elpymiseen tähtäävien ohjelmien kanssa on olennaisen tärkeää pandemian aikana ja sen jälkeisissä vaiheissa. |
| --- | --- |

3.17

4.   Erityishuomioita

EU:n tason toimenpiteet

| 4.1 | ETSK kehottaa komissiota ottamaan ilmasto-oikeudenmukaisuuden paremmin huomioon ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevissa toimintapolitiikoissa. Ilmastonmuutokseen liittyviin haasteisiin vastattaessa ketään ei pitäisi jättää jälkeen ja heikoimmassa asemassa olevien – jotka ovat usein vähiten valmistautuneita ja monissa tapauksissa myös vähiten vastuussa ilmaston nykyisestä tilasta – tarpeisiin on vastattava ensin. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Euroopassa ilmastonmuutoksen vaikutukset kohdistuvat maantieteellisiin alueisiin eri tavoin. Poliittisissa vastatoimissa ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevissa toimissa on sen vuoksi otettava huomioon tällaiset erot ja eri alueiden erityispiirteet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | On ratkaisevan tärkeää ottaa käyttöön paikallisia haavoittuvuusindeksejä, joilla ohjataan sopeutumisstrategioita ja joita olisi kehitettävä kolmen ulottuvuuden osalta: maantieteellinen tai alueellinen haavoittuvuus, alakohtainen tai taloudellinen haavoittuvuus ja sosiaalinen haavoittuvuus. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Sopeutumishankkeiden nykyisessä rakenteessa keskitytään usein ilmastonmuutoksen vaikutuksiin eikä niinkään haavoittuvuuden perimmäisiin syihin. ETSK kehottaakin sisällyttämään ilmastonmuutokseen sopeutumisen suunnittelun perusteellisesti kaikkiin asiaankuuluviin EU:n toimintapolitiikkoihin, strategioihin ja toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Ennen kaikkea on tärkeää investoida inhimillisen pääoman vahvistamiseen eli teknisten ja sosiaalisten innovaatioiden luomisen helpottamiseen sekä tiedon ja välineiden tarjoamiseen Euroopan kansalaisille, jotta he voivat valmistautua riittävästi tuleviin ilmastohaasteisiin. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä aliedustettujen ja syrjäytyneiden henkilöiden koulutukseen ja osaamiseen. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | On myös tärkeää antaa yrityksille välineitä ja tukea ilmastonmuutoksen vaikutusten arviointiin ja hallintaan. Ilmastovaikutukset kohdistuvat kaikkiin teollisuudenaloihin joko suoraan tai välillisesti. Ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja siitä aiheutuvien kustannusten olisikin oltava olennainen osa EU:n teollisuuspolitiikkaa, ja ne olisi otettava huomioon myös valtiontukien yhteydessä. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Maa- ja metsätalous ja kalastus kuuluvat aloihin, joilla toimiviin yrityksiin vaikutukset kohdistuvat kaikkein suorimmin. Samalla ne edistävät osaltaan sopeutumisratkaisuja, hiilen sitomista ja elintarviketurvaa. Näiden alojen tukemiseksi tarvitaan intensiivistä tutkimusta ja innovointia sekä hyvityksiä hiilinielujen onnistuneesta luomisesta. Lisäksi ETSK toteaa, että ilmastosta johtuviin muutoksiin valtamerillä on puututtava kiireellisesti joustavilla, mukautuvilla ja nopeilla kalastuksenhoitoa koskevilla päätöksillä, jotta voitaisiin varmistaa vähähiilisten eläinproteiinien tuotannon kestävyys Euroopassa pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Digitaalinen siirtymä tarjoaa monia mahdollisuuksia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi esimerkiksi seurannassa, mallinnuksessa, tuotannossa ja viestinnässä, ja sitä olisi hyödynnettävä kaikilta osin. Asianmukaisia toimenpiteitä tarvitaan myös, jotta voidaan varmistaa EU:n laajuisten kriittisten infrastruktuurien, kuten energia-, liikenne- ja digitaalisten verkkojen ja järjestelmien, kyky kestää ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Luontoon perustuvat ratkaisut auttavat EU:ta sopeutumaan uuteen ilmastotodellisuuteen ja vähentämään ilmastonmuutoksen mahdollisesti tuhoisia vaikutuksia. Ne tarjoavat EU:lle keinon elpyä ympäristön ja yhteiskunnan kannalta kestäväpohjaisella tavalla. ETSK pyytää noudattamaan valppautta pyrittäessä varmistamaan, että paikallisyhteisöt osallistuvat aidosti niiden käyttöönottoon ja suunnitteluun. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Fossiilisista polttoaineista luopumisen ja investoimisen ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtääviin toimiin olisi tapahduttava rinnakkain. Komitea katsookin, että kestävää rahoitusta koskeva EU:n luokitusjärjestelmä on tärkeä väline, jonka avulla EU:sta voi tulla kunnianhimoisempi toimija ilmastonmuutokseen sopeutumisessa. Lisäksi ympäristöverotuksen mukauttaminen ja verotuksen painopisteen siirtäminen työn verottamisesta luonnonvarojen käyttöön voisi sekä poistaa järjestelmän epäjohdonmukaisuuksia ja tuottaa uusia tuloja sopeutumisen rahoittamiseksi että nopeuttaa luopumista ympäristölle haitallisesta toiminnasta. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | ETSK panee merkille ensimmäiset tekniset kriteerit sellaisten toimien määrittelemiseksi, joilla edistetään merkittävästi ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista (9). Komitea kehottaa myös soveltamaan tieteellisiä ja teknologianeutraaleja luokituskriteereitä, joilla tehdään investointien suuntaaminen fossiilisia polttoaineita käyttävään teollisuuteen rahoituslaitosten kannalta vähiten houkuttavaksi strategiaksi ja luodaan kannustimia yksityisten rahoitusvirtojen kohdentamiseksi toimiin, joilla tuetaan ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Kaiken kaikkiaan komitea katsoo, että strategialla luodaan perusta oikeudellisesti sitovalle aloitteelle, jolla velvoitetaan jäsenvaltiot kehittämään kansallisia ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevia suunnitelmia ja strategioita. |
| --- | --- |

4.12

Toimenpiteet valtiotasolla ja sitä alempana

| 4.13 | Ennen kaikkea on torjuttava kansallisen tason toimettomuutta vahvan poliittisen johtajuuden ja vastuullisuuden sekä kansalaisyhteiskunnan aktiivisen osallistumisen avulla. Tätä varten jäsenvaltioita olisi kannustettava asettamaan yleensä Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja erityisesti ilmastonmuutoksen sopeutumiseen liittyvät kysymykset etusijalle, kun ne asettavat pitkän aikavälin poliittisia tavoitteitaan vuoteen 2050 saakka ja sitä pidemmälle. Lisäksi tarvitaan selkeitä sopeutumiskustannuksiin ja avoimuuteen liittyviä tavoitteita, jotta vältettäisiin sopeutumistoimien syrjään jääminen. Jäsenvaltioiden talousarvioissa ilmastotoimien seurantamenetelmiä olisi muutettava siten, että sopeutumis- ja hillitsemismenot erotetaan selkeästi toisistaan. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Komitea katsoo, että on ratkaisevan tärkeää, että kaikki yhteiskunnan jäsenet näkevät ja kokevat, miten sopeutumistoimet auttavat parantamaan elinoloja ja kohtaamaan tulevaisuuden riskejä. Kansallisiin sopeutumisstrategioihin on siksi sisällytettävä vahvan sosiaaliturvan ylläpitäminen tulevan siirtymän hallitsemiseksi. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Jotta voidaan edistää asianmukaista sopeutumista kansallisella tasolla, on keskityttävä voimakkaasti sellaisten nykyaikaisten innovaatio- ja yrityspolitiikkojen toteuttamiseen, joilla tähdätään vihreämpiin ja kestävämpiin tuotantojärjestelmiin, sekä aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan, jossa keskitytään työpaikkojen luomiseen, uusiin taitoihin sekä työntekijöiden koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen. Lähestymistavassa työntekijät olisi otettava aktiivisesti mukaan valmiuksien kehittämisohjelmien suunnitteluun. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Uudet investoinnit julkisiin palveluihin ja infrastruktuuriin ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa vesi-, energia-, liikenne- ja digitaalisten järjestelmien ilmastokestävyys. Asianmukainen maankäytön suunnittelu on myös ratkaisevan tärkeää, koska se on perustana pyrittäessä vähentämään rakennusten alttiutta vahingoittua äärimmäisten sääolojen vuoksi. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Ympäristöverotuksen ja muiden ympäristöasioiden hallinnan taloudellisten mekanismien yhteydessä olisi harkittava tasapuolisuuteen liittyviä näkökohtia, jotta voitaisiin tukea kannustimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi, tarjota varoja sopeutumispyrkimysten tukemiseksi ja lieventää näiden politiikkojen regressiivisiä vaikutuksia niihin sidosryhmiin, joihin kohdistuu suhteettoman paljon vaikutuksia. Sama koskee fossiilisten polttoaineiden tukia, joiden lopettaminen – mistä on useasti annettu lupauksia – vapauttaa huomattavia varoja julkisista talousarvioista, ja niitä voitaisiin puolestaan hyödyntää ilmastonmuutokseen sopeutumiseen. ETSK suhtautuu kriittisesti siihen, että haitallisten tukien poistamista koskevaa aikataulua ei ole vielä esitetty, vaikka asiasta on keskusteltu jo yli 30 vuotta. |
| --- | --- |

4.17

Kansainvälinen yhteistyö ja EU:n vahvempi maailmanlaajuinen rooli

| 4.18 | ETSK on samaa mieltä siitä, että kansainvälisiä toimia ilmastokestävyyden parantamiseksi on tehostettava, kuten komissio toteaa. Komitea yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan ”EU:n tavoitetason ilmastonmuutoksen sopeutumisen alalla on vastattava EU:n maailmanlaajuista johtoasemaa ilmastonmuutoksen hillinnän alalla”. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | ETSK korostaa, että EU:n ulkopuolella ilmastonmuutoksen vaikutukset kohdistuvat voimakkaimmin vähiten kehittyneisiin maihin ja pieniin kehittyviin saarivaltioihin, jotka ovat myös muita alttiimpia talouden häiriöille, eriarvoisuudelle ja covid-19-terveyskriisin vaikutuksille. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Afrikan ja EU:n välisen kumppanuusstrategian mukaisesti ETSK kannattaa yhteistyötä suurimmassa vaarassa olevien Afrikan maiden kanssa. Olisi tuettava edelleen ohjelmia, kuten kaupunginjohtajien energia- ja ilmastosopimuksen laajentamista Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan, jotta tuettaisiin paikallisen ja kansallisen tason toimijoiden mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevien suunnitelmien alalla. Kuten komissio toteaa, Maailmanpankin mukaan pelkästään Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ilmastonmuutos voi aiheuttaa jopa 70 miljoonan ihmisen muuttoliikkeen vuoteen 2050 mennessä, millä olisi merkittäviä sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia. Itäisen kumppanuuden malli tarjoaisi toisen foorumin yhteisille toimille. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Strategiassa tunnustetaan tarve lisätä ilmastonmuutokseen sopeutumisen kansainvälistä rahoitusta, myös julkisista lähteistä, ja pyritään lisäämään sopeutumisen rahoitusta EU:n ulkoisen toiminnan välineillä. ETSK kehottaa kuitenkin komissiota tarkentamaan, miten se aikoo poistaa rahoituksen saannin esteet maailmanlaajuisesti heikoimmassa asemassa olevilta mailta, yhteisöiltä ja aloilta ja miten se aikoo ottaa huomioon sukupuolinäkökulman sekä puuttua eriarvoisuuteen. Avustuksiin perustuvan sopeutumisrahoituksen olisi oltava tässä olennaisessa asemassa. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | On tärkeää asettaa tarvittavat resurssit saataville tutkimusta ja tutkimustulosten käytännön soveltamista varten. Tältä osin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota eteläisen pallonpuoliskon maihin, joissa toteutetaan monia lupaavia hankkeita ilmastonmuutoksen vaikutusten torjumiseksi. On tärkeää varmistaa näille hankkeille tarvittava taloudellinen ja logistinen tuki. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Jotta voidaan varmistaa, että yksityisellä rahoituksella edistetään ilmastoalaa, olisi erityisesti kannustettava yksityisiä rahoituslaitoksia luopumaan EU:n rajojen ulkopuolella harjoitettavan haitallisen toiminnan rahoittamisesta ja kohdentamaan tällaiset varat uudelleen sopeutumistoimiin. EU:n on osallistuttava aktiivisesti kansainväliseen yhteistyöhön, jotta voitaisiin kehittää yhteinen luokitusjärjestelmä ja jotta se voisi vahvistaa rooliaan uutena esikuvana kestävän rahoituksen alalla. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | ETSK katsoo, että EU:n olisi omaksuttava neuvotteluissa voimakas kanta sopeutumisrahoitukseen, jotta voidaan tukea selviytymiskyvyn kehittämistä maailmanlaajuisten kriisien torjumiseksi. EU:n olisi tuettava 50 prosentin tasapainon saavuttamista hillitsemis- ja sopeutumistoimien rahoituksessa. Samalla on kiinnitettävä huomiota myös tämän vuoden COP26-kokoukseen. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | EIP-ryhmän uuteen ilmastopankin etenemissuunnitelmaan sisältyvässä, sopeutumista koskevassa toimintasuunnitelmassa on kiinnitettävä erityistä huomiota sopeutumiseen tehtävien investointien kannustamiseen kehitysmaissa lisäämättä kuitenkaan velkaantuneisuudesta johtuvia haavoittuvuustekijöitä. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Ilmastonmuutokseen sopeutuminen koskee myös kauppaa ja suoria ulkomaisia investointeja. Ilmastonmuutos vaikuttaa esimerkiksi globaaleihin toimitusketjuihin, ulkomaisten raaka-aineiden saatavuuteen ja logistiikkaan. Riskeistä huolimatta ilmastonmuutos tarjoaa EU:n yrityksille mahdollisuuksia tarjota sopeutumisratkaisuja globaaleille markkinoille. Riskien hallintaa ja mahdollisuuksien hyödyntämistä on tarkasteltava ja helpotettava EU:n kauppapolitiikan avulla. Kaupan olisi myös oltava osa kehitysmaiden kanssa solmittavia kumppanuuksia, jotta parannetaan kehitysmaiden sopeutumismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

4.26

| 4.27 | Komitea toteaa, että nykyinen maailmanlaajuinen poliittinen tahtotila on ennennäkemätön. Euroopan johtoasema on kiistaton: Euroopan vihreän kehityksen ohjelma oli ensimmäinen tavoitetasoltaan ja suunnaltaan oikeanlainen poliittinen sitoumus. Presidentti Joe Bidenin huhtikuussa 2021 järjestämä ilmastonmuutoshuippukokous (10) oli huomattava menestys ja käännekohta. Maailman suurimmat taloudet – Yhdysvallat, Kiina, Euroopan unioni, Japani, Yhdistynyt kuningaskunta, Intia, Kanada, Korea ja Brasilia – ovat vihdoin linjassa perusteellisen hiilestä irtautumisen tavoitteen kanssa. ETSK toteaa, että EU:n on hyödynnettävä tätä kehitystä ja tehostettava maailmanlaajuisia toimia Pariisin sopimuksen mukaisten ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevien tavoitteiden edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.27

Kansalaisyhteiskunnan toimijoiden rooli

| 4.28 | Sopeutumisen onnistunut täytäntöönpano on mahdotonta ilman kansalaisyhteiskunnan toimijoiden aktiivista tukea. |
| --- | --- |

4.28

| 4.29 | Sopeutumistoimia olisi sen vuoksi kehitettävä yhdessä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien eli päättäjien, työnantajien ja työntekijöiden, kansalaisjärjestöjen, rahoitusalan, tutkijoiden ja teknologian kehittäjien kanssa. Kansalaisyhteiskunta olisi otettava mukaan kaikkiin suunnittelu- ja täytäntöönpanovaiheisiin valtakunnallisella, alueellisella ja – sopeutumispolitiikan paikallisen luonteen vuoksi – etenkin paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

4.29

| 4.30 | Strategialla olisi myös edistettävä ja seurattava työmarkkinaosapuolten osallistumista eri aloilla Euroopan tasolla ja kaikissa jäsenvaltioissa, varmistettava vahva kahdenvälinen ja kolmikantainen työmarkkinavuoropuhelu sekä kannustettava tarvittaessa työehtosopimusneuvotteluihin. |
| --- | --- |

4.30

| 4.31 | Sidosryhmien osallistumista koskevia välineitä olisi kehitettävä, luotava ja käytettävä, mukaan lukien kansalaistieteen tukemat välineet. |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | ETSK toteaa, että on varattava käyttöön huomattavia taloudellisia resursseja, jotta nämä välineet saadaan toimiviksi, mikä edellyttää välineiden tieteellistä suunnittelua ja investointeja valmiuksien kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.32

| 4.33 | Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla voi olla tärkeä rooli myös tietoisuuden lisäämisessä muun muassa kulutustottumuksiin, energiaan ja liikenteeseen sekä luonnonsuojeluun liittyvissä kysymyksissä. Niillä on tärkeä rooli yhteiskunnan aktivoimisessa, ilmaston suojelua koskevien viestien välittämisessä kansalaisille ja tiedottamisessa, jotta voidaan tukea päätöksiä siitä, mitä ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja siihen sopeutumiseksi voidaan tehdä. |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Mikä tärkeintä, juuri kansalaisyhteiskunnan toimijat toteuttavat sopeutumistoimia käytännössä. Esimerkiksi yrityksissä on jo käynnissä monia sopeutumistoimia, ja niiden on ennakoitava muutoksia esimerkiksi tuotteiden kysynnässä, investoinneissa ja tuotanto-olosuhteissa sekä vakuutuskelpoisuudessa. Yritykset myös kehittävät ja tarjoavat yhteiskunnalle sopeutumisratkaisuja. Tätä on tuettava mahdollistamalla ja tukemalla innovoinnin, investointien ja kaupan edellytyksiä. |
| --- | --- |

4.34

| 4.35 | Työnantajilla ja työntekijöillä on parhaat edellytykset havaita haasteet ja riskit, joita ilmastonmuutoksen seuraukset aiheuttavat työpaikoilla, kuten altistuminen korkeille lämpötiloille, luonnon ultraviolettisäteilylle ja muille ilmastonmuutoksen aiheuttamille terveys- ja turvallisuusriskeille. Heidät olisi otettava mukaan sopeutumispolitiikkojen suunnitteluun ja täytäntöönpanoon kaikilla tasoilla erityisesti työoloja käsiteltäessä. |
| --- | --- |

4.35

| 4.36 | Raaka-aineiden, tuotteiden ja palvelujen kulutuksella on suora vaikutus luonnonvarojen hyödyntämisen laajuuteen ja päästötasoihin, millä on merkittäviä vaikutuksia maapallon kestokykyyn. Kuluttajien käyttäytyminen voi vaikuttaa päästöihin ja resurssien käyttöön sekä suoraan että välillisesti ja sitä kautta myös ilmastonmuutoksen laajuuteen. |
| --- | --- |

4.36

| 4.37 | ETSK toteaa kuitenkin, että kuluttajien aktiivinen osallistuminen ei toimi tässä yhteydessä taikakeinona sen enempää kuin minkään muunkaan yksittäisen osapuolen osallistuminen. Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen edellyttävät yhteiskunnan kaikkien jäsenten tietoisuutta ja sitoutumista hallitusten ja muiden poliittisten päättäjien avustuksella. Ennen kaikkea kunnianhimoiset politiikkatoimet ja nopea vihreä siirtymä ovat kestävän kehityksen tärkeimpiä vetureita ja ne määrittelevät erityisesti ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevien toimien onnistumisen. |
| --- | --- |

4.37

Bryssel 7. heinäkuuta 2021.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Christa SCHWENG

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

1

(2)  https://www.eea.europa.eu//publications/climate-change-impacts-and-vulnerability-2016

2

(3)  https://covid19commission.org/enhancing-global-cooperation

3

(4)  WHO Europe, 2019, Environmental health inequalities resource package, Euroopan aluetoimisto, Kööpenhamina.

4

(5)  Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 21/2019.

5

(6)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 45, EUVL C 240, 16.7.2019, s. 37, EUVL C 47, 11.2.2020, s. 58 ja EUVL C 110, 22.3.2019, s. 9.

6

(7)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 98, EUVL C 230, 14.7.2015, s. 99, EUVL C 14, 15.1.2020, s. 29, EUVL C 367, 10.10.2018, s. 97 ja EUVL C 345, 13.10.2017, s. 102.

7

(8)  https://www.unsdsn.org/the-future-europe-wants-a-green-and-digital-job-based-and-inclusive-recovery-from-covid-19-pandemic

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/ALL/?uri=COM:2021:188:FIN

9

(10)  Amerikan Yhdysvaltojen presidentti Joe Biden ja ilmastolähettiläs John Kerry kutsuivat koolle maailman johtajia valtioista, jotka tuottavat 82 prosentista maailman hiilipäästöistä, joissa asuu 73 prosenttia maailman väestöstä ja jotka tuottavat 86 prosenttia maailman taloudellisesta tuotoksesta, sitoutumaan kunnianhimoisiin ilmastotoimiin. Lähde: https://ourworldindata.org/co2-emissions

10

Lähde

---