# Službeni list C 362/8. r

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 362 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 64.8 rujna 2021. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 362

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 64.8 rujna 2021.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2020.–2021.Dnevne sjednice od 17. do 19. lipnja 2020.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2020.–2021.Dnevne sjednice od 17. do 19. lipnja 2020.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | četvrtak, 18. lipnja 2020. |
| 2021/C 362/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o dodatnim sredstvima za biomedicinsko istraživanje mijalgičnog encefalomijelitisa (2020/2580(RSP)) | 2 |
| 2021/C 362/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (2020/2657(RSP)) | 6 |
| 2021/C 362/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o europskoj strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. (2019/2975(RSP)) | 8 |
| 2021/C 362/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o politici tržišnog natjecanja – godišnje izvješće za 2019. (2019/2131(INI)) | 22 |
| | petak, 19. lipnja 2020. |
| 2021/C 362/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o ponovnom pokretanju istražnog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a i potencijalnog sukoba interesa (2019/2987(RSP)) | 37 |
| 2021/C 362/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2019. (2019/2130(INI)) | 45 |
| 2021/C 362/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o prometu i turizmu od 2020. nadalje (2020/2649(RSP)) | 55 |
| 2021/C 362/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o prosvjedima protiv rasizma nakon smrti Georgea Floyda (2020/2685(RSP)) | 63 |
| 2021/C 362/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o Zakonu Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga (2020/2665(RSP)) | 71 |
| 2021/C 362/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o stanju schengenskog područja nakon izbijanja bolesti COVID-19 (2020/2640(RSP)) | 77 |
| 2021/C 362/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (2020/2664(RSP)) | 82 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | četvrtak, 18. lipnja 2020. |
| 2021/C 362/12 | Preporuka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (2020/2023(INI)) | 90 |
| | petak, 19. lipnja 2020. |
| 2021/C 362/13 | Preporuka Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (2019/2209(INI)) | 114 |
| 2021/C 362/14 | Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 19. lipnja 2020. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (2019/2210(INI)) | 129 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

četvrtak, 18. lipnja 2020.

2021/C 362/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o dodatnim sredstvima za biomedicinsko istraživanje mijalgičnog encefalomijelitisa (2020/2580(RSP))

2

2021/C 362/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (2020/2657(RSP))

6

2021/C 362/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o europskoj strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. (2019/2975(RSP))

8

2021/C 362/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o politici tržišnog natjecanja – godišnje izvješće za 2019. (2019/2131(INI))

22

petak, 19. lipnja 2020.

2021/C 362/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o ponovnom pokretanju istražnog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a i potencijalnog sukoba interesa (2019/2987(RSP))

37

2021/C 362/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2019. (2019/2130(INI))

45

2021/C 362/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o prometu i turizmu od 2020. nadalje (2020/2649(RSP))

55

2021/C 362/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o prosvjedima protiv rasizma nakon smrti Georgea Floyda (2020/2685(RSP))

63

2021/C 362/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o Zakonu Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga (2020/2665(RSP))

71

2021/C 362/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o stanju schengenskog područja nakon izbijanja bolesti COVID-19 (2020/2640(RSP))

77

2021/C 362/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (2020/2664(RSP))

82

PREPORUKE

Europski parlament

četvrtak, 18. lipnja 2020.

2021/C 362/12

Preporuka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (2020/2023(INI))

90

petak, 19. lipnja 2020.

2021/C 362/13

Preporuka Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (2019/2209(INI))

114

2021/C 362/14

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 19. lipnja 2020. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (2019/2210(INI))

129

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 17. lipnja 2020. |
| 2021/C 362/15 | Odluka Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Gunnaru Becku (2019/2154(IMM)) | 141 |
| 2021/C 362/16 | Odluka Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Guyju Verhofstadtu (2019/2149(IMM)) | 143 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

srijeda, 17. lipnja 2020.

2021/C 362/15

Odluka Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Gunnaru Becku (2019/2154(IMM))

141

2021/C 362/16

Odluka Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Guyju Verhofstadtu (2019/2149(IMM))

143

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 17. lipnja 2020. |
| 2021/C 362/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i o izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (05639/2/2020 – C9-0132/2020 – 2018/0178(COD) | 145 |
| 2021/C 362/18 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 862/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice o migracijama i međunarodnoj zaštiti (15300/1/2019 – C9-0102/2020 – 2018/0154(COD)) | 146 |
| | četvrtak, 18. lipnja 2020. |
| 2021/C 362/19 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (08662/1/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078(NLE)) | 147 |
| 2021/C 362/20 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (08662/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078M(NLE)) | 148 |
| 2021/C 362/21 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (2019. – 2024.) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090(NLE)) | 152 |
| 2021/C 362/22 | Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (2019. – 2024.) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090M(NLE)) | 153 |
| 2021/C 362/23 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Demokratske Republike Svetog Tome i Prinsipea i Europske zajednice (12199/2019 – C9-0001/2020 – 2019/0173(NLE)) | 158 |
| 2021/C 362/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Švicarske Konfederacije u okviru pregovorâ na temelju članka XXVIII. GATT-a iz 1994. o izmjeni švicarskih koncesija WTO-a u pogledu začinjenog mesa (12482/2019 – C9-0194/2019 – 2019/0196(NLE)) | 159 |
| 2021/C 362/25 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2018 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (COM(2020)0146 – C9-0112/2020 – 2020/2062(BUD)) | 160 |
| 2021/C 362/26 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji (COM(2020)0200 – C9-0127/2020 – 2020/2068(BUD)) | 164 |
| 2021/C 362/27 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. kojim se unosi višak iz financijske godine 2019. (07764/2020 – C9-0131/2020 – 2020/2061(BUD)) | 166 |
| 2021/C 362/28 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji (08097/2020 – C9-0146/2020 – 2020/2069(BUD)) | 168 |
| 2021/C 362/29 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Republike Moldove (14205/2019 – C9-0192/2019 – 2012/0006(NLE)) | 170 |
| 2021/C 362/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Republike Moldove, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (07048/2015 – C9-0195/2019 – 2015/0035(NLE)) | 171 |
| 2021/C 362/31 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji (06198/2013 – C9-0006/2019 – 2007/0181(NLE)) | 172 |
| 2021/C 362/32 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Euromediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane (14209/2019 – C9-0193/2019 – 2010/0180(NLE)) | 173 |
| 2021/C 362/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine (14185/2019 – C9-0191/2019 – 2018/0155(NLE)) | 174 |
| 2021/C 362/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju u ime Unije Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (09556/2019 – C9-0013/2019 – 2010/0186(NLE)) | 175 |
| 2021/C 362/35 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Vlade Države Izraela, s druge strane (14207/2019 – C9-0196/2019 – 2012/0324(NLE)) | 176 |
| 2021/C 362/36 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 4. svibnja 2020. o odstupanju za 2020. od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 u pogledu sektora voća i povrća te od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 u pogledu sektora vina u vezi s pandemijom bolesti COVID-19 (C(2020)02908 – 2020/2636(DEA)) | 177 |
| 2021/C 362/37 | Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 28. svibnja 2020. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/101 оd 26. listopada 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za bonitetno vrednovanje na temelju članka 105. stavka 14. Uredbe (EU) br. 575/2013 (C(2020)03428 – 2020/2668(DEA)) | 179 |
| 2021/C 362/38 | P9_TA(2020)0157Izmjena uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 (COM(2020)0310 – C9-0122/2020 – 2020/0066(COD))P9_TC1-COD(2020)0066Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 18. lipnja 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 | 180 |
| 2021/C 362/39 | Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju pododbora za porezna pitanja (2020/2681(RSO)) | 181 |
| 2021/C 362/40 | Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za borbu protiv raka (2020/2682(RSO)) | 182 |
| 2021/C 362/41 | Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (2020/2683(RSO)) | 186 |
| 2021/C 362/42 | Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za umjetnu inteligenciju u digitalnom dobu (2020/2684(RSO)) | 189 |
| | petak, 19. lipnja 2020. |
| 2021/C 362/43 | Odluka Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području zaštite životinja tijekom prijevoza unutar Unije i izvan nje (2020/2690(RSO)) | 191 |
| 2021/C 362/44 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2021., dio III. – Komisija (2019/2213(BUD)) | 195 |
| 2021/C 362/45 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU zbog hitne potrebe za produljenjem određenih rokova za podnošenje i razmjenu informacija u području oporezivanja u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0197 – C9-0134/2020 – 2020/0081(CNS)) | 205 |
| 2021/C 362/46 | P9_TA(2020)0171Izvanredne privremene potpore u okviru EPFRR-a kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (izmjena Uredbe (EU) br. 1305/2013) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebnih mjera za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru EPFRR-a kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (COM(2020)0186 – C9-0128/2020 – 2020/0075(COD))P9_TC1-COD(2020)0075Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. lipnja 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR-a) kao odgovor na izbijanje bolesti COVID-19 | 208 |
| 2021/C 362/47 | Amandmani koje je donio Europski parlament 19. lipnja 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju privremenih mjera u pogledu vremenskih rokova za faze prikupljanja, provjere i ispitivanja predviđenih Uredbom (EU) 2019/788 o europskoj građanskoj inicijativi s obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD)) | 209 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

srijeda, 17. lipnja 2020.

2021/C 362/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i o izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (05639/2/2020 – C9-0132/2020 – 2018/0178(COD)

145

2021/C 362/18

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 862/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice o migracijama i međunarodnoj zaštiti (15300/1/2019 – C9-0102/2020 – 2018/0154(COD))

146

četvrtak, 18. lipnja 2020.

2021/C 362/19

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (08662/1/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078(NLE))

147

2021/C 362/20

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (08662/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078M(NLE))

148

2021/C 362/21

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (2019. – 2024.) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090(NLE))

152

2021/C 362/22

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (2019. – 2024.) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090M(NLE))

153

2021/C 362/23

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Demokratske Republike Svetog Tome i Prinsipea i Europske zajednice (12199/2019 – C9-0001/2020 – 2019/0173(NLE))

158

2021/C 362/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Švicarske Konfederacije u okviru pregovorâ na temelju članka XXVIII. GATT-a iz 1994. o izmjeni švicarskih koncesija WTO-a u pogledu začinjenog mesa (12482/2019 – C9-0194/2019 – 2019/0196(NLE))

159

2021/C 362/25

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2018 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (COM(2020)0146 – C9-0112/2020 – 2020/2062(BUD))

160

2021/C 362/26

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji (COM(2020)0200 – C9-0127/2020 – 2020/2068(BUD))

164

2021/C 362/27

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. kojim se unosi višak iz financijske godine 2019. (07764/2020 – C9-0131/2020 – 2020/2061(BUD))

166

2021/C 362/28

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji (08097/2020 – C9-0146/2020 – 2020/2069(BUD))

168

2021/C 362/29

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Republike Moldove (14205/2019 – C9-0192/2019 – 2012/0006(NLE))

170

2021/C 362/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Republike Moldove, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (07048/2015 – C9-0195/2019 – 2015/0035(NLE))

171

2021/C 362/31

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji (06198/2013 – C9-0006/2019 – 2007/0181(NLE))

172

2021/C 362/32

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Euromediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane (14209/2019 – C9-0193/2019 – 2010/0180(NLE))

173

2021/C 362/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine (14185/2019 – C9-0191/2019 – 2018/0155(NLE))

174

2021/C 362/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju u ime Unije Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (09556/2019 – C9-0013/2019 – 2010/0186(NLE))

175

2021/C 362/35

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Vlade Države Izraela, s druge strane (14207/2019 – C9-0196/2019 – 2012/0324(NLE))

176

2021/C 362/36

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 4. svibnja 2020. o odstupanju za 2020. od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 u pogledu sektora voća i povrća te od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 u pogledu sektora vina u vezi s pandemijom bolesti COVID-19 (C(2020)02908 – 2020/2636(DEA))

177

2021/C 362/37

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 28. svibnja 2020. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/101 оd 26. listopada 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za bonitetno vrednovanje na temelju članka 105. stavka 14. Uredbe (EU) br. 575/2013 (C(2020)03428 – 2020/2668(DEA))

179

2021/C 362/38

P9_TA(2020)0157Izmjena uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 (COM(2020)0310 – C9-0122/2020 – 2020/0066(COD))P9_TC1-COD(2020)0066Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 18. lipnja 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19

180

2021/C 362/39

Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju pododbora za porezna pitanja (2020/2681(RSO))

181

2021/C 362/40

Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za borbu protiv raka (2020/2682(RSO))

182

2021/C 362/41

Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (2020/2683(RSO))

186

2021/C 362/42

Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za umjetnu inteligenciju u digitalnom dobu (2020/2684(RSO))

189

petak, 19. lipnja 2020.

2021/C 362/43

Odluka Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području zaštite životinja tijekom prijevoza unutar Unije i izvan nje (2020/2690(RSO))

191

2021/C 362/44

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2021., dio III. – Komisija (2019/2213(BUD))

195

2021/C 362/45

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU zbog hitne potrebe za produljenjem određenih rokova za podnošenje i razmjenu informacija u području oporezivanja u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0197 – C9-0134/2020 – 2020/0081(CNS))

205

2021/C 362/46

P9_TA(2020)0171Izvanredne privremene potpore u okviru EPFRR-a kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (izmjena Uredbe (EU) br. 1305/2013) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebnih mjera za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru EPFRR-a kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (COM(2020)0186 – C9-0128/2020 – 2020/0075(COD))P9_TC1-COD(2020)0075Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. lipnja 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR-a) kao odgovor na izbijanje bolesti COVID-19

208

2021/C 362/47

Amandmani koje je donio Europski parlament 19. lipnja 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju privremenih mjera u pogledu vremenskih rokova za faze prikupljanja, provjere i ispitivanja predviđenih Uredbom (EU) 2019/788 o europskoj građanskoj inicijativi s obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD))

209

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

8.9.2021

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 362/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2020.–2021.

Dnevne sjednice od 17. do 19. lipnja 2020.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

četvrtak, 18. lipnja 2020.

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/2

---

P9_TA(2020)0140

Zahtjev za financiranje biomedicinskog istraživanja mijalgičnog encefalomijelitisa

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o dodatnim sredstvima za biomedicinsko istraživanje mijalgičnog encefalomijelitisa (2020/2580(RSP))

(2021/C 362/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 168. i članke od 179. do 181. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. i članke od 179. do 181. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 35. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir pitanje za pisani odgovor upućeno Komisiji od 2. rujna 2019. naslovljeno „Istraživanje mijalgičnog encefalomijelitisa (ME)” (E-002599/2019) i odgovor Komisije od 28. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za pisani odgovor upućeno Komisiji od 2. rujna 2019. naslovljeno „Istraživanje mijalgičnog encefalomijelitisa (ME)” (E-002599/2019) i odgovor Komisije od 28. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir pitanje za pisani odgovor upućeno Komisiji od 4. prosinca 2018. naslovljeno „Sindrom kroničnog umora” (E-006124/2018) i odgovor Komisije od 30. siječnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za pisani odgovor upućeno Komisiji od 4. prosinca 2018. naslovljeno „Sindrom kroničnog umora” (E-006124/2018) i odgovor Komisije od 30. siječnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir pitanje za pisani odgovor upućeno Komisiji od 28. kolovoza 2018. naslovljeno „Mijalgični encefalomijelitis: priznanje Svjetske zdravstvene organizacije i potpora Komisije za istraživanje i osposobljavanje” (E-004360/2018) i odgovor Komisije od 1. studenog 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za pisani odgovor upućeno Komisiji od 28. kolovoza 2018. naslovljeno „Mijalgični encefalomijelitis: priznanje Svjetske zdravstvene organizacije i potpora Komisije za istraživanje i osposobljavanje” (E-004360/2018) i odgovor Komisije od 1. studenog 2018.,

| — | uzimajući u obzir pitanje za pisani odgovor upućeno Komisiji od 9. studenog 2017. naslovljeno „Financiranje istraživanja mijalgičnog encefalomijelitisa i sindroma kroničnog umora” (E-006901/2017) i odgovor Komisije od 18. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje za pisani odgovor upućeno Komisiji od 9. studenog 2017. naslovljeno „Financiranje istraživanja mijalgičnog encefalomijelitisa i sindroma kroničnog umora” (E-006901/2017) i odgovor Komisije od 18. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Odbor za predstavke primio nekoliko predstavki u kojima se izražava zabrinutost zbog toga što u EU ne postoji liječenje kada je riječ o mijalgičnom encefalomijelitisu/sindromu kroničnog umora (ME/CFS) te zbog toga što je sadašnja razina financiranja biomedicinskog istraživanja te bolesti nedovoljna; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za predstavke primio nekoliko predstavki u kojima se izražava zabrinutost zbog toga što u EU ne postoji liječenje kada je riječ o mijalgičnom encefalomijelitisu/sindromu kroničnog umora (ME/CFS) te zbog toga što je sadašnja razina financiranja biomedicinskog istraživanja te bolesti nedovoljna;

| B. | budući da u skladu s člankom 35. Povelje o temeljnim pravima Europske unije svi imaju „pravo na liječenje pod uvjetima utvrđenima nacionalnim zakonima i praksom”, dok se u skladu s drugim međunarodnim instrumentima o ljudskim pravima, uključujući Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom, priznaje pravo na zdravlje ili njegove aspekte, kao što je pravo na zdravstvenu skrb, ili se na njih upućuje; |
| --- | --- |

B.

budući da u skladu s člankom 35. Povelje o temeljnim pravima Europske unije svi imaju „pravo na liječenje pod uvjetima utvrđenima nacionalnim zakonima i praksom”, dok se u skladu s drugim međunarodnim instrumentima o ljudskim pravima, uključujući Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom, priznaje pravo na zdravlje ili njegove aspekte, kao što je pravo na zdravstvenu skrb, ili se na njih upućuje;

| C. | budući da djelovanja država članica i Unije moraju biti usmjerena na poboljšanje javnog zdravlja; budući da bi se taj cilj trebao ostvariti potporom Unije državama članicama, poticanjem suradnje i promicanjem istraživanja u vezi s uzrocima, prijenosom i sprječavanjem bolesti; |
| --- | --- |

C.

budući da djelovanja država članica i Unije moraju biti usmjerena na poboljšanje javnog zdravlja; budući da bi se taj cilj trebao ostvariti potporom Unije državama članicama, poticanjem suradnje i promicanjem istraživanja u vezi s uzrocima, prijenosom i sprječavanjem bolesti;

| D. | budući da je ME/CFS onesposobljavajuća, kronična i multisistemska bolest nepoznate etiologije, čiji su simptomi, ozbiljnost i progresija iznimno varijabilni; |
| --- | --- |

D.

budući da je ME/CFS onesposobljavajuća, kronična i multisistemska bolest nepoznate etiologije, čiji su simptomi, ozbiljnost i progresija iznimno varijabilni;

| E. | budući da se prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji ME/CFS u okviru Međunarodne klasifikacije bolesti (MKB-11) kvalificira kao poremećaj živčanog sustava – 8E49 (postviralni sindrom umora); |
| --- | --- |

E.

budući da se prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji ME/CFS u okviru Međunarodne klasifikacije bolesti (MKB-11) kvalificira kao poremećaj živčanog sustava – 8E49 (postviralni sindrom umora);

| F. | budući da je ME/CFS komplicirana bolest i usto vrlo onesposobljavajuća, s obzirom na to da ekstremni umor i drugi fizički simptomi mogu onemogućiti obavljanje svakodnevnih aktivnosti; budući da pritom kvaliteta života može biti ozbiljno narušena i da osobe koje imaju ME/CFS mogu na kraju postati vezane za krevet ili kuću te teško patiti; budući da se to može negativno odraziti na društvene i obiteljske odnose te zbog gubitka radne sposobnosti prouzrokovati znatne troškove društvu; |
| --- | --- |

F.

budući da je ME/CFS komplicirana bolest i usto vrlo onesposobljavajuća, s obzirom na to da ekstremni umor i drugi fizički simptomi mogu onemogućiti obavljanje svakodnevnih aktivnosti; budući da pritom kvaliteta života može biti ozbiljno narušena i da osobe koje imaju ME/CFS mogu na kraju postati vezane za krevet ili kuću te teško patiti; budući da se to može negativno odraziti na društvene i obiteljske odnose te zbog gubitka radne sposobnosti prouzrokovati znatne troškove društvu;

| G. | budući da se posebna pozornost treba posvetiti visokom riziku od socijalne isključenosti osoba oboljelih od ME-a/CFS-a; budući da je u tom smislu za zaposlene koji boluju od te bolesti od presudne važnosti zadržati radno mjesto kako ne bi završili izolirani; |
| --- | --- |

G.

budući da se posebna pozornost treba posvetiti visokom riziku od socijalne isključenosti osoba oboljelih od ME-a/CFS-a; budući da je u tom smislu za zaposlene koji boluju od te bolesti od presudne važnosti zadržati radno mjesto kako ne bi završili izolirani;

| H. | budući da je potrebno poduzeti sve moguće mjere kako bi se radni uvjeti i okolina prilagodili zaposlenima oboljelima od ME-a/CFS-a; budući da bi i oni trebali imati pravo na prilagodbu radnog mjesta i vremena; |
| --- | --- |

H.

budući da je potrebno poduzeti sve moguće mjere kako bi se radni uvjeti i okolina prilagodili zaposlenima oboljelima od ME-a/CFS-a; budući da bi i oni trebali imati pravo na prilagodbu radnog mjesta i vremena;

| I. | budući da još ne postoje uspostavljeni biomedicinski dijagnostički testovi za ME/CFS niti postoji liječenje odobreno na razini EU-a/Europske agencije za lijekove (EMA); |
| --- | --- |

I.

budući da još ne postoje uspostavljeni biomedicinski dijagnostički testovi za ME/CFS niti postoji liječenje odobreno na razini EU-a/Europske agencije za lijekove (EMA);

| J. | budući da zbog nedostatka koordiniranog i sveobuhvatnog prikupljanja podataka na razini EU-a učestalost i raširenost ME-a/CFS-a u Uniji nije poznata baš kao ni socijalni ni ekonomski teret koji iz toga proizlazi; |
| --- | --- |

J.

budući da zbog nedostatka koordiniranog i sveobuhvatnog prikupljanja podataka na razini EU-a učestalost i raširenost ME-a/CFS-a u Uniji nije poznata baš kao ni socijalni ni ekonomski teret koji iz toga proizlazi;

| K. | budući da prema odgovoru Komisije od 30. kolovoza 2019. na predstavku br. 0204/2019 oko 24 milijuna ljudi diljem svijeta ima postavljenu dijagnozu ME-a/CFS-a, pri čemu se pak smatra da je ta brojka samo desetina ukupne populacije koja živi s tom bolešću; |
| --- | --- |

K.

budući da prema odgovoru Komisije od 30. kolovoza 2019. na predstavku br. 0204/2019 oko 24 milijuna ljudi diljem svijeta ima postavljenu dijagnozu ME-a/CFS-a, pri čemu se pak smatra da je ta brojka samo desetina ukupne populacije koja živi s tom bolešću;

| L. | budući da American Myalgic Encephalomyelitis and Chronic Fatigue Syndrome Society (Američko društvo za mijalgični invaliditet i sindrom kroničnog umora) procjenjuje da oko 17 do 24 milijuna ljudi diljem svijeta boluje od ME-a/CFS-a; |
| --- | --- |

L.

budući da American Myalgic Encephalomyelitis and Chronic Fatigue Syndrome Society (Američko društvo za mijalgični invaliditet i sindrom kroničnog umora) procjenjuje da oko 17 do 24 milijuna ljudi diljem svijeta boluje od ME-a/CFS-a;

| M. | budući da se smatra da otprilike dva milijuna ljudi u EU-u, bez obzira na etničku pripadnost, dob ili rod, boluje od ME-a/CFS-a; budući da su među odraslima najviše pogođene žene; |
| --- | --- |

M.

budući da se smatra da otprilike dva milijuna ljudi u EU-u, bez obzira na etničku pripadnost, dob ili rod, boluje od ME-a/CFS-a; budući da su među odraslima najviše pogođene žene;

| N. | budući da i dalje nema dovoljno spoznaja o toj bolesti te da zbog toga nije u dovoljnoj mjeri dijagnosticirana kod ljudi: ili zato što pružatelji zdravstvene skrbi nisu dovoljno upoznati s njom ili pak zbog poteškoća na koje se nailazi u otkrivanju simptoma, tj. zbog odsutnosti odgovarajućih dijagnostičkih testova; budući da nedostatak razumijevanja kada je riječ o ME-u/CFS-u može uvelike otežati priznavanje profesionalne nesposobnosti za rad oboljelih; |
| --- | --- |

N.

budući da i dalje nema dovoljno spoznaja o toj bolesti te da zbog toga nije u dovoljnoj mjeri dijagnosticirana kod ljudi: ili zato što pružatelji zdravstvene skrbi nisu dovoljno upoznati s njom ili pak zbog poteškoća na koje se nailazi u otkrivanju simptoma, tj. zbog odsutnosti odgovarajućih dijagnostičkih testova; budući da nedostatak razumijevanja kada je riječ o ME-u/CFS-u može uvelike otežati priznavanje profesionalne nesposobnosti za rad oboljelih;

| O. | budući da pacijenti smatraju da su zakinuti te da ih javna tijela i društvo kao cjelina ignoriraju, zbog čega legitimno traže da se društvo u većoj mjeri informira i da se izdvoje dodatna sredstva kojima bi se poduprlo napredovanje istraživanja; budući da pacijenti svjedoče o tome da ih se stigmatizira kao žrtve zbog lošeg poznavanja bolesti; budući da vrlo često nema dovoljno osviještenosti o stigmi koja utječe na prava osoba s ME-om/CFS-om ni s povezanim psihološkim tegobama, a koje imaju drastične posljedice za pojedince, obitelji i društvo i sve aspekte života građana; |
| --- | --- |

O.

budući da pacijenti smatraju da su zakinuti te da ih javna tijela i društvo kao cjelina ignoriraju, zbog čega legitimno traže da se društvo u većoj mjeri informira i da se izdvoje dodatna sredstva kojima bi se poduprlo napredovanje istraživanja; budući da pacijenti svjedoče o tome da ih se stigmatizira kao žrtve zbog lošeg poznavanja bolesti; budući da vrlo često nema dovoljno osviještenosti o stigmi koja utječe na prava osoba s ME-om/CFS-om ni s povezanim psihološkim tegobama, a koje imaju drastične posljedice za pojedince, obitelji i društvo i sve aspekte života građana;

| P. | budući da bi se djeca i mladi oboljeli od ME-a/CFS-a mogli naći u situaciji u kojoj bi njihov pristup obrazovanju mogao biti ugrožen; |
| --- | --- |

P.

budući da bi se djeca i mladi oboljeli od ME-a/CFS-a mogli naći u situaciji u kojoj bi njihov pristup obrazovanju mogao biti ugrožen;

| Q. | budući da postoji očita potreba za boljim prepoznavanjem te vrste bolesti na razini država članica; budući da bi trebalo osigurati ciljano osposobljavanje, usmjereno na podizanje razine osviještenosti javnih tijela, pružatelja zdravstvene skrbi i javnih službenika općenito; |
| --- | --- |

Q.

budući da postoji očita potreba za boljim prepoznavanjem te vrste bolesti na razini država članica; budući da bi trebalo osigurati ciljano osposobljavanje, usmjereno na podizanje razine osviještenosti javnih tijela, pružatelja zdravstvene skrbi i javnih službenika općenito;

| R. | budući da je predstavku br. 0204/2019, u kojoj se poziva na ulaganje većih resursa u biomedicinska istraživanja ME-a/CFS-a i potporu za pacijente, svojim potpisima podržao velik broj samih pacijenata i njihovih obitelji, ali i znanstvene zajednice, te da broj potpisa i dalje raste; |
| --- | --- |

R.

budući da je predstavku br. 0204/2019, u kojoj se poziva na ulaganje većih resursa u biomedicinska istraživanja ME-a/CFS-a i potporu za pacijente, svojim potpisima podržao velik broj samih pacijenata i njihovih obitelji, ali i znanstvene zajednice, te da broj potpisa i dalje raste;

| S. | budući da je tijekom proteklih godina veći broj zastupnika u Europskom parlamentu podnio pitanja Komisiji o dostupnosti sredstava EU-a za istraživanje ME-a/CFS-a; |
| --- | --- |

S.

budući da je tijekom proteklih godina veći broj zastupnika u Europskom parlamentu podnio pitanja Komisiji o dostupnosti sredstava EU-a za istraživanje ME-a/CFS-a;

| T. | budući da su napori koji se ulažu u istraživanje ME-a/CFS-a i dalje prilično fragmentirani i da istraživanje na razini EU-a nije koordinirano; budući da je Komisija u svojem odgovoru od 30. siječnja 2019. na pitanje za pisani odgovor E-006124/2018 priznala da unatoč potpori iz Okvirnog programa EU-a za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) nizu istraživačkih projekata o neurološkim poremećajima različite etiologije kao i istraživanju boli (poput Help4Me, GLORIA i RTCure), „do danas u okvirnim programima EU za istraživanje i inovacije nije poduprt niti jedan konkretni projekt povezan s dijagnozom/liječenjem ME-a/ CFS-a”; |
| --- | --- |

T.

budući da su napori koji se ulažu u istraživanje ME-a/CFS-a i dalje prilično fragmentirani i da istraživanje na razini EU-a nije koordinirano; budući da je Komisija u svojem odgovoru od 30. siječnja 2019. na pitanje za pisani odgovor E-006124/2018 priznala da unatoč potpori iz Okvirnog programa EU-a za istraživanje i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) nizu istraživačkih projekata o neurološkim poremećajima različite etiologije kao i istraživanju boli (poput Help4Me, GLORIA i RTCure), „do danas u okvirnim programima EU za istraživanje i inovacije nije poduprt niti jedan konkretni projekt povezan s dijagnozom/liječenjem ME-a/ CFS-a”;

| 1. | izražava zabrinutost zbog velikog broja slučajeva ME-a/CFS-a u EU-u – broj oboljelih procjenjuje se na 2 milijuna građana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja potporu Komisije organizaciji COST (Europska suradnja u znanosti i tehnologiji), koja je nedavno uspostavila integriranu mrežu istraživača koji rade u području ME-a/CFS-a (Euromene); vjeruje da Euromene može biti „dodana vrijednost” za aktivnosti koje ne bi bile toliko učinkovite kada bi se provodile samo na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja dosadašnji rad mreže Euromene, čiji je cilj pronalaženje paneuropskog pristupa u rješavanju ozbiljnih nedostataka u informiranosti o ovoj kompleksnoj bolesti i osiguravanje informacija pružateljima skrbi, pacijentima i drugim dionicima o teretu koji ta bolest predstavlja za Europu, njezinu kliničkom dijagnosticiranju i mogućim načinima liječenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja obvezu koju je Komisija u svojem odgovoru od 28. listopada 2019. na pitanje za pisani odgovor (E-002599/2019) preuzela u vezi s pružanjem dodatnih mogućnosti za istraživanje ME-a/CFS-a u okviru Obzora Europa, sljedećeg okvirnog programa za istraživanja i inovacije koji će naslijediti program Obzor 2020.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ipak, izražava žaljenje zbog toga što inicijative za financiranje koje je Komisija dosad donijela nisu dovoljne; zabrinut je zbog trenutačno nedovoljnog financiranja istraživanja ME-a/CFS-a, koje se može smatrati skrivenim problemom u području javnog zdravlja u EU-u; naglašava da, s obzirom na to da ima sve više pojedinaca koji žive i rade s tim onesposobljavajućim i kroničnim bolestima koje utječu na održivost i kontinuitet njihova rada i zaposlenja, postoji sve hitnija potreba za reakcijom kada su u pitanju socio-ekonomske posljedice i posljedice po ljude; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da dodijeli dodatna sredstva i da dâ prioritet pozivima za projekte koji su usmjereni baš na biomedicinska istraživanja u području ME-a/CFS-a, s ciljem razvoja i vrednovanja biomedicinskog dijagnostičkog testa i učinkovitog biomedicinskog liječenja kojim se bolest može izliječiti ili ublažiti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da trenutačno nedostatno financiranje biomedicinskog istraživanja ME-a/CFS-a nije opravdano s obzirom na to da prema procjenama postoji velik broj oboljelih od te bolesti te da je u skladu s time njezin gospodarski i socijalni učinak također velik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava potrebu za provedbom inovativnih projekata kojima se u državama članicama može osigurati koordinirano i sveobuhvatno prikupljanje podataka o toj bolesti te poziva na obvezno izvješćivanje u svim državama članicama koje su pogođene ME-om/CFS-om; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva sve države članice da odlučno poduzmu potrebne korake kako bi osigurale propisno priznavanje ME-a/CFS-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da promiče suradnju i razmjenu najboljih praksi među državama članicama u pogledu metoda probira, dijagnoze i liječenja te da uspostavi europski registar prevalencije u kojem će biti popisani pacijenti oboljeli od ME-a/CFS-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži od Komisije da osigura financijska sredstva kako bi osigurala odgovarajuće i bolje medicinsko obrazovanje i osposobljavanje za stručnjake u području zdravstva i socijalne skrbi koji rade s pacijentima oboljelima od ME-a/CFS-a; iz tog razloga poziva Komisiju da prouči izvedivost fonda EU-a za sprečavanje i liječenje ME-a/CFS-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da osigura financiranje potrebne logističke potpore za istraživače s ciljem promicanja koordinacije istraživačkih aktivnosti u tom području unutar EU-a, u smislu utvrđivanja složenosti sustava za dijagnostiku ME-a/CFS-a i problema povezanih sa skrbi o pacijentima kao i ostvarivanja punog potencijala kada je riječ o pristupu inovacijama i zdravstvenim podacima prikupljenim na temelju doprinosa stručnjaka i sudjelovanja svih dionika, kako bi se prednost dala najprimjerenijoj politici; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na pojačanu međunarodnu suradnju u području istraživanja ME-a/CFS-a kako bi se ubrzao razvoj objektivnih dijagnostičkih standarda i učinkovitih oblika liječenja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da naruči studiju u kojoj će procijeniti ukupni socijalni i ekonomski troškovi u Uniji koji se mogu pripisati ME-u/CFS-u; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da pokrenu kampanje za informiranje i podizanje razine osviještenosti među zdravstvenim djelatnicima i javnosti kako bi se stanovništvo upozorilo na postojanje i simptome ME-a/CFS-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Vijeće da u kontekstu tekućih pregovora o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru EU-a prihvati zahtjev Parlamenta za povećanje proračuna za Obzor Europa i brzo donošenje tog proračuna kako bi se pravodobno moglo početi s radom i osigurati istraživanja u području ME-a/CFS-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da prepozna posebne izazove s kojima se suočavaju istraživači koji istražuju bolesti nepoznate etiologije, kao što su ME/CFS, te da biomedicinskim istraživanjima o tim bolestima zajamči, unatoč navedenim poteškoćama, pravedan pristup financiranju iz Obzora Europa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe važnost podizanja razine svijesti o tom pitanju daljnjim promicanjem aktivnosti na razini EU-a i država članica u kontekstu „Dana rijetkih bolesti”, koji se obilježava posljednjeg dana veljače svake godine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

19.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/6 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/6

---

P9_TA(2020)0153

Konferencija o budućnosti Europe

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (2020/2657(RSP))

(2021/C 362/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (1), od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (2), od 16. veljače 2017. o proračunskom kapacitetu europodručja (3) i od 13. veljače 2019. o stanju rasprave o budućnosti Europe (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije korištenjem potencijala Ugovora iz Lisabona (1), od 16. veljače 2017. o mogućim promjenama i prilagodbama aktualnog institucijskog ustroja Europske unije (2), od 16. veljače 2017. o proračunskom kapacitetu europodručja (3) i od 13. veljače 2019. o stanju rasprave o budućnosti Europe (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (5),

| — | uzimajući u obzir prijedlog tadašnje kandidatkinje za predsjednicu Komisije Ursule von der Leyen od 16. srpnja 2019. u okviru političkih smjernica za sljedeću Europsku komisiju 2019. – 2024. i organizaciju Konferencije o budućnosti Europe (u daljnjem tekstu „Konferencija”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog tadašnje kandidatkinje za predsjednicu Komisije Ursule von der Leyen od 16. srpnja 2019. u okviru političkih smjernica za sljedeću Europsku komisiju 2019. – 2024. i organizaciju Konferencije o budućnosti Europe (u daljnjem tekstu „Konferencija”),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. siječnja 2020. naslovljenu „Priprema Konferencije o budućnosti Europe” (COM(2020)0027), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. siječnja 2020. naslovljenu „Priprema Konferencije o budućnosti Europe” (COM(2020)0027),

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 12. prosinca 2019. o općem pristupu Konferenciji o budućnosti Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 12. prosinca 2019. o općem pristupu Konferenciji o budućnosti Europe,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (6),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Odbora regija od 12. veljače 2020. o Konferenciji o budućnosti Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Odbora regija od 12. veljače 2020. o Konferenciji o budućnosti Europe,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. svibnja 2020. o novom višegodišnjem financijskom okviru, vlastitim sredstvima i planu oporavka (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. svibnja 2020. o novom višegodišnjem financijskom okviru, vlastitim sredstvima i planu oporavka (8),

| — | uzimajući u obzir izjavu Konferencije predsjednika o 70. obljetnici Schumanove deklaracije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Konferencije predsjednika o 70. obljetnici Schumanove deklaracije,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je potrebno savladati unutarnje i vanjske izazove s kojima se Europa suočava, kao i nove društvene i transnacionalne izazove koji nisu bili u potpunosti predviđeni u vrijeme donošenja Ugovora iz Lisabona; budući da je broj velikih kriza koje su pogodile Uniju pokazao da je u više područja upravljanja potrebno donijeti institucionalne i političke reforme; |
| --- | --- |

A.

budući da je potrebno savladati unutarnje i vanjske izazove s kojima se Europa suočava, kao i nove društvene i transnacionalne izazove koji nisu bili u potpunosti predviđeni u vrijeme donošenja Ugovora iz Lisabona; budući da je broj velikih kriza koje su pogodile Uniju pokazao da je u više područja upravljanja potrebno donijeti institucionalne i političke reforme;

| B. | budući da je trenutačna kriza bolesti COVID-19 uz veliku cijenu pokazala da je EU i dalje nedovršen projekt te da se o temama neuspjeha u jamčenju solidarnosti i koordinacije, gospodarskih, zdravstvenih i socijalnih šokova te aktualnih napada na temeljna prava i na vladavinu prava mora raspraviti tijekom Konferencije; budući da iz tog razloga trenutna kriza naglašava da Europska unija bez odlaganja mora početi raditi na tome da postane učinkovitija, demokratskija i bliža građanima; |
| --- | --- |

B.

budući da je trenutačna kriza bolesti COVID-19 uz veliku cijenu pokazala da je EU i dalje nedovršen projekt te da se o temama neuspjeha u jamčenju solidarnosti i koordinacije, gospodarskih, zdravstvenih i socijalnih šokova te aktualnih napada na temeljna prava i na vladavinu prava mora raspraviti tijekom Konferencije; budući da iz tog razloga trenutna kriza naglašava da Europska unija bez odlaganja mora početi raditi na tome da postane učinkovitija, demokratskija i bliža građanima;

| C. | budući da Parlament, Komisija i Vijeće smatraju da je potrebno organizirati Konferenciju o budućnosti Europe te da bi taj konferencijski proces trebao biti prilika za blisku suradnju s građanima EU-a u okviru postupka „odozdo prema gore”, zahvaljujući čemu bi oni mogli izraziti svoje mišljenje i doprinijeti raspravama o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

C.

budući da Parlament, Komisija i Vijeće smatraju da je potrebno organizirati Konferenciju o budućnosti Europe te da bi taj konferencijski proces trebao biti prilika za blisku suradnju s građanima EU-a u okviru postupka „odozdo prema gore”, zahvaljujući čemu bi oni mogli izraziti svoje mišljenje i doprinijeti raspravama o budućnosti Europe;

| D. | budući da bi Konferencija trebala omogućiti otvoren forum za raspravu među različitim sudionicima bez unaprijed utvrđenog ishoda; budući da bi se dogovor triju institucija stoga trebao odnositi samo na oblik i organizaciju Konferencije; |
| --- | --- |

D.

budući da bi Konferencija trebala omogućiti otvoren forum za raspravu među različitim sudionicima bez unaprijed utvrđenog ishoda; budući da bi se dogovor triju institucija stoga trebao odnositi samo na oblik i organizaciju Konferencije;

| 1. | smatra da je 10 godina nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, 70 godina nakon Schumanove deklaracije i u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 pravo vrijeme da se Unija ponovno evaluira; smatra da je zbog krize bolesti COVID-19 još potrebnije održati Konferenciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je kriza bolesti COVID-19 dodatno naglasila potrebu za reformom Europske unije te ukazala na hitnu potrebu za djelotvornom i učinkovitom Unijom; stoga smatra da bi u konferencijskom procesu trebalo uzeti u obzir postojeće instrumente Unije za oporavak i već uspostavljenu solidarnost, a istovremeno osigurati ekološku održivost, gospodarski razvoj, društveni napredak, sigurnost i demokraciju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno potvrđuje sve aspekte svog stajalište iz rezolucije od 15. siječnja 2020. i ponavlja poziv Vijeću i Komisiji da započnu pregovore kako bi prije ljetne stanke postigli sporazum o organiziranju Konferencije o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | žali zbog toga što Vijeće još nije usvojilo stajalište o Konferenciji i stoga ga poziva da prevlada svoje razlike i bez odlaganja iznese stajalište o obliku i organizaciji Konferencije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da je Komisija donijela stajalište o Konferenciji i njezinu spremnost na brzo daljnje postupanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Vijeće da u okvir svog mandata uključi predanost istinskom praćenju rezultata i istinskom izravnom sudjelovanju građana te da djelokrug Konferencije otvori svim mogućim ishodima, uključujući zakonodavne prijedloge, pokretanje izmjena ugovora ili slično; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da, unatoč pandemiji, izravno sudjelovanje građana, organizacija civilnog društva, socijalnih partnera i izabranih predstavnika mora ostati prioritet Konferencije; stoga sa zanimanjem iščekuje početak Konferencije kako bi zajedno sa svim građanima EU-a izgradili demokratskiju, učinkovitiju i otporniju Uniju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prima na znanje da je početak Konferencije morao biti odgođen zbog pandemije; ističe, međutim, da je pandemija naglasila određene nedostatke naše Unije; stoga je odlučan započeti s Konferencijom u jesen 2020., što je prije moguće; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  SL C 252, 18.7.2018., str. 215.

(2)  SL C 252, 18.7.2018., str. 201.

(3)  SL C 252, 18.7.2018., str. 235.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0098.

(5)  SL C 242, 10.7.2018., str. 24.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0010.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0124.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/8

---

P9_TA(2020)0156

Europska strategija za osobe s invaliditetom

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o europskoj strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. (2019/2975(RSP))

(2021/C 362/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji i članke 2., 9., 10., 19. i 216. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji i članke 2., 9., 10., 19. i 216. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 3., 15., 20., 21., 23., 25., 26. i 47., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 3., 15., 20., 21., 23., 25., 26. i 47.,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, posebno načelo 17. o uključivanju osoba s invaliditetom, načelo 3. o jednakim mogućnostima i načelo 10. o zdravom, sigurnom i dobro prilagođenom radnom okruženju i zaštiti podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, posebno načelo 17. o uključivanju osoba s invaliditetom, načelo 3. o jednakim mogućnostima i načelo 10. o zdravom, sigurnom i dobro prilagođenom radnom okruženju i zaštiti podataka,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) i njezino stupanje na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o pristupanju Europske zajednice Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) i njezino stupanje na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o pristupanju Europske zajednice Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom (1),

| — | uzimajući u obzir opće napomene Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom koje služe kao mjerodavne smjernice za provedbu te konvencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opće napomene Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom koje služe kao mjerodavne smjernice za provedbu te konvencije,

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja između Vijeća, država članica i Komisije kojim se određuju interni mehanizmi provedbe u Europskoj uniji Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i zastupanja EU-a u vezi s tom Konvencijom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja između Vijeća, država članica i Komisije kojim se određuju interni mehanizmi provedbe u Europskoj uniji Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i zastupanja EU-a u vezi s tom Konvencijom (2),

| — | uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom od 2. listopada 2015. o početnom izvješću Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom od 2. listopada 2015. o početnom izvješću Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (Europska konvencija o ljudskim pravima), Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (Europska konvencija o ljudskim pravima), Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta i Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW),

| — | uzimajući u obzir strateške istrage Europskog ombudsmana o načinu na koji Europska komisija osobama s invaliditetom osigurava pristup svojim internetskim stranicama (OI/6/2017/EA), o načinu na koji Europska komisija postupa s osobama s invaliditetom u okviru Zajedničkog sustava zdravstvenog osiguranja za osoblje EU-a (OI/4/2016/EA), i Odluku u zajedničkoj istrazi u predmetima 1337/2017/EA i 1338/2017/EA o omogućavanju slabovidnim kandidatima da pristupe natječajima za zapošljavanje osoblja EU-a, koje organizira Europski ured za odabir osoblja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateške istrage Europskog ombudsmana o načinu na koji Europska komisija osobama s invaliditetom osigurava pristup svojim internetskim stranicama (OI/6/2017/EA), o načinu na koji Europska komisija postupa s osobama s invaliditetom u okviru Zajedničkog sustava zdravstvenog osiguranja za osoblje EU-a (OI/4/2016/EA), i Odluku u zajedničkoj istrazi u predmetima 1337/2017/EA i 1338/2017/EA o omogućavanju slabovidnim kandidatima da pristupe natječajima za zapošljavanje osoblja EU-a, koje organizira Europski ured za odabir osoblja,

| — | uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i UN-ove ciljeve održivog razvoja, koje se EU obvezao provesti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i UN-ove ciljeve održivog razvoja, koje se EU obvezao provesti,

| — | uzimajući u obzir eksplicitna upućivanja na invaliditet u ciljevima održivog razvoja povezana s obrazovanjem (4. cilj), rastom i zapošljavanjem (8. cilj), nejednakošću (10. cilj), dostupnošću naseljenih područja (11. cilj) i prikupljanjem podataka (17. cilj), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir eksplicitna upućivanja na invaliditet u ciljevima održivog razvoja povezana s obrazovanjem (4. cilj), rastom i zapošljavanjem (8. cilj), nejednakošću (10. cilj), dostupnošću naseljenih područja (11. cilj) i prikupljanjem podataka (17. cilj),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija),

| — | uzimajući u obzir razmatračko mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o situaciji žena s invaliditetom koje je zatražio Europski parlament, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razmatračko mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o situaciji žena s invaliditetom koje je zatražio Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenog 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga („Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenog 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga („Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenog 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”) (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (preinaka) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (preinaka) (8),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije od 15. studenog 2010. naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020.: obnovljena obveza za Europu bez zapreka” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Europske komisije od 15. studenog 2010. naslovljenu „Europska strategija za osobe s invaliditetom za razdoblje 2010. – 2020.: obnovljena obveza za Europu bez zapreka” (COM(2010)0636),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (COM(2020)0014),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 2. veljače 2017. naslovljen „Izvješće o napretku o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.” (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 2. veljače 2017. naslovljen „Izvješće o napretku o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.” (SWD(2017)0029),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426) i stajalište Parlamenta o toj temi od 2. travnja 2009. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426) i stajalište Parlamenta o toj temi od 2. travnja 2009. (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. studenoga 2017. o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. studenoga 2017. o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (12),, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2016. o provedbi Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom uz poseban osvrt na zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom (12),,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2015. o popisu pitanja koja je usvojio Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom u odnosu na početno izvješće Europske unije (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2015. o popisu pitanja koja je usvojio Odbor Ujedinjenih naroda za prava osoba s invaliditetom u odnosu na početno izvješće Europske unije (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2011. o mobilnosti i uključivanju osoba s invaliditetom te Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2009. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2009. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (15),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 17. lipnja 1988. o znakovnim jezicima za gluhe osobe (16), od 18. studenog 1998. o znakovnim jezicima (17) i od 23. studenog 2016. o znakovnom jeziku i stručnim tumačima za znakovni jezik (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 17. lipnja 1988. o znakovnim jezicima za gluhe osobe (16), od 18. studenog 1998. o znakovnim jezicima (17) i od 23. studenog 2016. o znakovnom jeziku i stručnim tumačima za znakovni jezik (18),

| — | uzimajući u obzir studiju iz 2016. Resornog odjela C Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku Unije o europskim strukturnim i investicijskim fondovima i osobama s invaliditetom u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz 2016. Resornog odjela C Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku Unije o europskim strukturnim i investicijskim fondovima i osobama s invaliditetom u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir brifing Službe Europskog parlamenta za istraživanja naslovljen „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifing Službe Europskog parlamenta za istraživanja naslovljen „Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.”,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog ombudsmana za 2018. godinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Europskog ombudsmana za 2018. godinu,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora naslovljeno „Izrada programa EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora naslovljeno „Izrada programa EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2020.”,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o temeljnim pravima za 2019. koje je izradila Agencija Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o temeljnim pravima za 2019. koje je izradila Agencija Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir tematska izvješća Agencije Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematska izvješća Agencije Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir izjavu Komisije od 17. prosinca 2019. o strategiji EU-a za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Komisije od 17. prosinca 2019. o strategiji EU-a za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020.,

| — | uzimajući u obzir statističke podatke Eurostata o pristupu osoba s invaliditetom tržištu rada, obrazovanju i osposobljavanju te o siromaštvu i nejednakim prihodima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir statističke podatke Eurostata o pristupu osoba s invaliditetom tržištu rada, obrazovanju i osposobljavanju te o siromaštvu i nejednakim prihodima,

| — | uzimajući u obzir izvješća i preporuke predstavničkih organizacija osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća i preporuke predstavničkih organizacija osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (19), a posebno njezin članak 4. stavak 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (19), a posebno njezin članak 4. stavak 6.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (20), a posebno njezin članak 5. stavak 9. točku (a) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (20), a posebno njezin članak 5. stavak 9. točku (a)

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (21), a posebno njezin članak 2. stavak 3. i članak 8. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (21), a posebno njezin članak 2. stavak 3. i članak 8.

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (22),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da sve osobe s invaliditetom kao punopravni građani imaju jednaka prava u svim područjima života (uključujući pristup otvorenom tržištu rada i obrazovanju) i da im pripada pravo na neotuđivo dostojanstvo, jednako postupanje, neovisan život, autonomiju i puno sudjelovanje u društvu, uz poštovanje i vrednovanje njihova doprinosa društvenom i gospodarskom napretku EU-a; budući da više od polovice država članica osobama koje pate od problema s mentalnim zdravljem ili imaju intelektualne poteškoće uskraćuje pravo glasa; |
| --- | --- |

A.

budući da sve osobe s invaliditetom kao punopravni građani imaju jednaka prava u svim područjima života (uključujući pristup otvorenom tržištu rada i obrazovanju) i da im pripada pravo na neotuđivo dostojanstvo, jednako postupanje, neovisan život, autonomiju i puno sudjelovanje u društvu, uz poštovanje i vrednovanje njihova doprinosa društvenom i gospodarskom napretku EU-a; budući da više od polovice država članica osobama koje pate od problema s mentalnim zdravljem ili imaju intelektualne poteškoće uskraćuje pravo glasa;

| B. | budući da se procjenjuje da je oko 100 milijuna osoba s invaliditetom u Europskoj uniji (23) i dalje lišeno svojih osnovnih ljudskih prava i da im se svakodnevno otežava da žive neovisan život; budući da su više od 60 % osoba s invaliditetom žene, i da su žene velika većina njegovatelja osoba s invaliditetom; budući da je zbog nedostatka statističkih podataka nepoznat broj djece s invaliditetom te da bi mogao predstavljati udio od 15 % ukupnog broja djece u Europskoj uniji; budući da će zbog sve starijeg stanovništva biti više osoba s invaliditetom kojima je potrebna pristupačnija i poticajnija okolina, uključujući odgovarajuće prilagođene usluge; |
| --- | --- |

B.

budući da se procjenjuje da je oko 100 milijuna osoba s invaliditetom u Europskoj uniji (23) i dalje lišeno svojih osnovnih ljudskih prava i da im se svakodnevno otežava da žive neovisan život; budući da su više od 60 % osoba s invaliditetom žene, i da su žene velika većina njegovatelja osoba s invaliditetom; budući da je zbog nedostatka statističkih podataka nepoznat broj djece s invaliditetom te da bi mogao predstavljati udio od 15 % ukupnog broja djece u Europskoj uniji; budući da će zbog sve starijeg stanovništva biti više osoba s invaliditetom kojima je potrebna pristupačnija i poticajnija okolina, uključujući odgovarajuće prilagođene usluge;

| C. | budući da se u okviru UFEU-a od Unije zahtijeva da pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti bude usmjerena na borbu protiv diskriminacije na temelju invaliditeta (članak 10.) te da joj se daje ovlast za donošenje zakonodavstva u cilju borbe protiv takve diskriminacije (članak 19.); |
| --- | --- |

C.

budući da se u okviru UFEU-a od Unije zahtijeva da pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti bude usmjerena na borbu protiv diskriminacije na temelju invaliditeta (članak 10.) te da joj se daje ovlast za donošenje zakonodavstva u cilju borbe protiv takve diskriminacije (članak 19.);

| D. | budući da se člancima 21. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima izričito zabranjuje diskriminacija na osnovi invaliditeta te se predviđa jednako sudjelovanje osoba s invaliditetom u društvu; |
| --- | --- |

D.

budući da se člancima 21. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima izričito zabranjuje diskriminacija na osnovi invaliditeta te se predviđa jednako sudjelovanje osoba s invaliditetom u društvu;

| E. | budući da je Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) prvi međunarodni ugovor o ljudskim pravima koji su ratificirali EU i sve njegove države članice; |
| --- | --- |

E.

budući da je Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) prvi međunarodni ugovor o ljudskim pravima koji su ratificirali EU i sve njegove države članice;

| F. | budući da sudska praksa Suda Europske unije potvrđuje činjenicu da je CRPD obvezujući za EU i njegove države članice pri provedbi prava EU-a, kao i u okviru instrumenata sekundarnog prava (24); |
| --- | --- |

F.

budući da sudska praksa Suda Europske unije potvrđuje činjenicu da je CRPD obvezujući za EU i njegove države članice pri provedbi prava EU-a, kao i u okviru instrumenata sekundarnog prava (24);

| G. | budući da Fakultativni protokol CRPD-a nisu ratificirali EU i nekoliko država članica; |
| --- | --- |

G.

budući da Fakultativni protokol CRPD-a nisu ratificirali EU i nekoliko država članica;

| H. | budući da bi djeca s invaliditetom trebala moći u potpunosti ostvariti sva ljudska prava i temeljne slobode jednako kao i druga djeca, uključujući pravo odrastanja u svojim obiteljima ili obiteljskom okruženju u skladu s njihovim najboljim interesima kako su definirani u Konvenciji o pravima djeteta; budući da članovi obitelji često moraju smanjiti ili prekinuti svoje profesionalne aktivnosti kako bi skrbili za članove obitelji s invaliditetom; budući da se u privremenom izvješću o studiji izvedivosti na temu jamstva za djecu ističe da su glavne prepreke koje su utvrđene za djecu s invaliditetom problemi u pogledu fizičkog pristupa, neprilagođenosti usluga i objekata potrebama djece i, u mnogo slučajeva, jednostavno njihova nedostupnost; budući da su u toj istoj studiji mnoge anketirane osobe ukazale na diskriminaciju, osobito u vezi s problemima povezanima s obrazovanjem, i pitanje cjenovne pristupačnosti u vezi s problemima povezanima sa stanovanjem; |
| --- | --- |

H.

budući da bi djeca s invaliditetom trebala moći u potpunosti ostvariti sva ljudska prava i temeljne slobode jednako kao i druga djeca, uključujući pravo odrastanja u svojim obiteljima ili obiteljskom okruženju u skladu s njihovim najboljim interesima kako su definirani u Konvenciji o pravima djeteta; budući da članovi obitelji često moraju smanjiti ili prekinuti svoje profesionalne aktivnosti kako bi skrbili za članove obitelji s invaliditetom; budući da se u privremenom izvješću o studiji izvedivosti na temu jamstva za djecu ističe da su glavne prepreke koje su utvrđene za djecu s invaliditetom problemi u pogledu fizičkog pristupa, neprilagođenosti usluga i objekata potrebama djece i, u mnogo slučajeva, jednostavno njihova nedostupnost; budući da su u toj istoj studiji mnoge anketirane osobe ukazale na diskriminaciju, osobito u vezi s problemima povezanima s obrazovanjem, i pitanje cjenovne pristupačnosti u vezi s problemima povezanima sa stanovanjem;

| I. | budući da načela CRPD-a nadilaze diskriminaciju i pokazuju kojim putem treba ići kako bi, u uključivom društvu, sve osobe s invaliditetom i njihove obitelji u potpunosti uživale ljudska prava; |
| --- | --- |

I.

budući da načela CRPD-a nadilaze diskriminaciju i pokazuju kojim putem treba ići kako bi, u uključivom društvu, sve osobe s invaliditetom i njihove obitelji u potpunosti uživale ljudska prava;

| J. | budući da se prema sudskoj praksi Suda Europske unije smatra da politika može biti neizravno diskriminirajuća ako odredba o kojoj je riječ u praksi negativno utječe na znatno veći udio osoba s invaliditetom; budući da, ako se za neku odredbu sumnja da je inherentno diskriminirajuća i će vjerojatno imati sličan negativan učinak, ona će se također smatrati diskriminirajućom; |
| --- | --- |

J.

budući da se prema sudskoj praksi Suda Europske unije smatra da politika može biti neizravno diskriminirajuća ako odredba o kojoj je riječ u praksi negativno utječe na znatno veći udio osoba s invaliditetom; budući da, ako se za neku odredbu sumnja da je inherentno diskriminirajuća i će vjerojatno imati sličan negativan učinak, ona će se također smatrati diskriminirajućom;

| K. | budući da u članku 1. CRPD-a stoji da su osobe s invaliditetom „osobe koje imaju dugotrajna tjelesna, mentalna, intelektualna ili osjetilna oštećenja, koja u međudjelovanju s različitim preprekama mogu sprečavati njihovo puno i učinkovito sudjelovanje u društvu na ravnopravnoj osnovi s ostalima”; budući da je u tom pogledu članak 9. CRPD-a od osobite važnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da u članku 1. CRPD-a stoji da su osobe s invaliditetom „osobe koje imaju dugotrajna tjelesna, mentalna, intelektualna ili osjetilna oštećenja, koja u međudjelovanju s različitim preprekama mogu sprečavati njihovo puno i učinkovito sudjelovanje u društvu na ravnopravnoj osnovi s ostalima”; budući da je u tom pogledu članak 9. CRPD-a od osobite važnosti;

| L. | budući da je 2018. godine 37 % populacije EU-a starije od 15 godina prijavilo (umjerena ili ozbiljna) fizička ili osjetilna ograničenja; budući da je u EU-u 2018. godine 24,7 % stanovništva prijavilo umjerena ili teška dugotrajna ograničenja u svakodnevnim aktivnostima zbog zdravstvenih problema; budući da je 17,7 % njih prijavilo umjerena dugotrajna ograničenja, a 7 % teška dugotrajna ograničenja (25); |
| --- | --- |

L.

budući da je 2018. godine 37 % populacije EU-a starije od 15 godina prijavilo (umjerena ili ozbiljna) fizička ili osjetilna ograničenja; budući da je u EU-u 2018. godine 24,7 % stanovništva prijavilo umjerena ili teška dugotrajna ograničenja u svakodnevnim aktivnostima zbog zdravstvenih problema; budući da je 17,7 % njih prijavilo umjerena dugotrajna ograničenja, a 7 % teška dugotrajna ograničenja (25);

| M. | budući da se teret teških kroničnih bolesti izračunava na temelju godina života prilagođenih invaliditetu (DALY); budući da se okviri za borbu protiv kroničnih bolesti razlikuju diljem Europe i mogu biti dio širih sustava za osobe s invaliditetom u nekim zemljama; |
| --- | --- |

M.

budući da se teret teških kroničnih bolesti izračunava na temelju godina života prilagođenih invaliditetu (DALY); budući da se okviri za borbu protiv kroničnih bolesti razlikuju diljem Europe i mogu biti dio širih sustava za osobe s invaliditetom u nekim zemljama;

| N. | budući da je Eurofound istaknuo da postoji nedostatak jasnoće kad je riječ o uključivanju pojma (kronične) „bolesti” u definiciju invaliditeta (26); budući da ta agencija preporučuje da se pri preispitivanju Europske strategije za osobe s invaliditetom pokuša riješiti spomenuto pitanje; |
| --- | --- |

N.

budući da je Eurofound istaknuo da postoji nedostatak jasnoće kad je riječ o uključivanju pojma (kronične) „bolesti” u definiciju invaliditeta (26); budući da ta agencija preporučuje da se pri preispitivanju Europske strategije za osobe s invaliditetom pokuša riješiti spomenuto pitanje;

| O. | budući da Strategija EU-a za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. nije osvijestila rodnu ravnopravnost te nije uključila ni riješila specifičnu situaciju u kojoj se nalaze žene i djevojčice s invaliditetom, koje se suočavaju s višestrukom diskriminacijom i kršenjem njihovih prava; budući da su posljedice višestruke diskriminacije siromaštvo, socijalna, obrazovna i socijalna isključenost (veća je vjerojatnost da će radno mjesto biti slabo plaćeno, privremeno ili nesigurno), što uzrokuje dodatni stres i psihološko opterećenje za osobe s invaliditetom te njihove obitelji i njegovatelje; budući da se jednako postupanje može osigurati provedbom pozitivnih mjera i politika za žene s invaliditetom, majke/očeve djece s invaliditetom, samohrane roditelje s invaliditetom i/ili samohrane roditelje djece s invaliditetom; budući da će se uključivanjem rodne dimenzije u predviđenu Europsku strategiju za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. doprinijeti intersekcijskom pristupu za iskorjenjivanje diskriminacije žena i djevojčica s invaliditetom; |
| --- | --- |

O.

budući da Strategija EU-a za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. nije osvijestila rodnu ravnopravnost te nije uključila ni riješila specifičnu situaciju u kojoj se nalaze žene i djevojčice s invaliditetom, koje se suočavaju s višestrukom diskriminacijom i kršenjem njihovih prava; budući da su posljedice višestruke diskriminacije siromaštvo, socijalna, obrazovna i socijalna isključenost (veća je vjerojatnost da će radno mjesto biti slabo plaćeno, privremeno ili nesigurno), što uzrokuje dodatni stres i psihološko opterećenje za osobe s invaliditetom te njihove obitelji i njegovatelje; budući da se jednako postupanje može osigurati provedbom pozitivnih mjera i politika za žene s invaliditetom, majke/očeve djece s invaliditetom, samohrane roditelje s invaliditetom i/ili samohrane roditelje djece s invaliditetom; budući da će se uključivanjem rodne dimenzije u predviđenu Europsku strategiju za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. doprinijeti intersekcijskom pristupu za iskorjenjivanje diskriminacije žena i djevojčica s invaliditetom;

| P. | budući da je 2018. godine 28,7 % svih osoba s invaliditetom u EU-u (u dobi od 16 godina ili starijih) bilo izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti (27); |
| --- | --- |

P.

budući da je 2018. godine 28,7 % svih osoba s invaliditetom u EU-u (u dobi od 16 godina ili starijih) bilo izloženo riziku od siromaštva i socijalne isključenosti (27);

| Q. | budući da se 800 000 osoba s invaliditetom još uvijek skraćuje pravo glasa u EU-u, unatoč tome što se u članku 19. CRPD-a navodi da „države stranke ove Konvencije priznaju jednako pravo svim osobama s invaliditetom na život u zajednici, s pravom izbora jednakim kao i za druge osobe, te će poduzeti djelotvorne i odgovarajuće mjere kako bi olakšale osobama s invaliditetom puno uživanje ovoga prava i punog uključenja i sudjelovanja u zajednici”; |
| --- | --- |

Q.

budući da se 800 000 osoba s invaliditetom još uvijek skraćuje pravo glasa u EU-u, unatoč tome što se u članku 19. CRPD-a navodi da „države stranke ove Konvencije priznaju jednako pravo svim osobama s invaliditetom na život u zajednici, s pravom izbora jednakim kao i za druge osobe, te će poduzeti djelotvorne i odgovarajuće mjere kako bi olakšale osobama s invaliditetom puno uživanje ovoga prava i punog uključenja i sudjelovanja u zajednici”;

| R. | budući da gluhoslijepe osobe pate od jedinstvenog dvostrukog invaliditeta, pri čemu im nedostaju osjetila vida i sluha, što ograničava njihovo puno sudjelovanje i uzrokuje specifične probleme u komunikaciji, pristupu informacijama, mobilnosti i društvenoj interakciji; |
| --- | --- |

R.

budući da gluhoslijepe osobe pate od jedinstvenog dvostrukog invaliditeta, pri čemu im nedostaju osjetila vida i sluha, što ograničava njihovo puno sudjelovanje i uzrokuje specifične probleme u komunikaciji, pristupu informacijama, mobilnosti i društvenoj interakciji;

| S. | budući da bi se naknade povezane s invaliditetom trebale smatrati državnom potporom namijenjenom ljudima da premoste prepreke koje proizlaze iz njihova invaliditeta i/ili zdravstvenog stanja te da u potpunosti sudjeluju u društvu, uz pružanje zamjenskog dohotka kada je to potrebno; |
| --- | --- |

S.

budući da bi se naknade povezane s invaliditetom trebale smatrati državnom potporom namijenjenom ljudima da premoste prepreke koje proizlaze iz njihova invaliditeta i/ili zdravstvenog stanja te da u potpunosti sudjeluju u društvu, uz pružanje zamjenskog dohotka kada je to potrebno;

| T. | budući da se člankom 9. CRPD-a prepoznaje potreba za poduzimanjem odgovarajućih mjera kako bi se osiguralo da osobe s invaliditetom, a posebno djevojčice i žene, uistinu imaju pristup fizičkom okruženju, prometnoj infrastrukturi, informacijama i komunikacijama, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, te drugim javnim objektima i uslugama namijenjenima javnosti, i u ruralnim i u gradskim područjima; |
| --- | --- |

T.

budući da se člankom 9. CRPD-a prepoznaje potreba za poduzimanjem odgovarajućih mjera kako bi se osiguralo da osobe s invaliditetom, a posebno djevojčice i žene, uistinu imaju pristup fizičkom okruženju, prometnoj infrastrukturi, informacijama i komunikacijama, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije, te drugim javnim objektima i uslugama namijenjenima javnosti, i u ruralnim i u gradskim područjima;

| U. | budući da je u Direktivi o ravnoteži između poslovnog i privatnog života za roditelje i skrbnike, usvojenoj u lipnju 2019. (28), po prvi put na razini EU-a utvrđeno pravo svakog radnika na dopust za pružatelja skrbi od pet radnih dana godišnje; |
| --- | --- |

U.

budući da je u Direktivi o ravnoteži između poslovnog i privatnog života za roditelje i skrbnike, usvojenoj u lipnju 2019. (28), po prvi put na razini EU-a utvrđeno pravo svakog radnika na dopust za pružatelja skrbi od pet radnih dana godišnje;

| V. | budući da je Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. („Strategija”) služila kao okvir za prijedloge politika kako bi se proveo CRPD i unutar i izvan EU-a; |
| --- | --- |

V.

budući da je Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. („Strategija”) služila kao okvir za prijedloge politika kako bi se proveo CRPD i unutar i izvan EU-a;

| W. | budući da osobe s invaliditetom još uvijek ne sudjeluju u potpunosti u društvu i ne uživaju svoja prava; budući da se u skladu s člankom 29. CRPD-a sudjelovanje osoba s invaliditetom može postići samo ako su one uključene u politički i javni život, gdje su često nedovoljno zastupljene; |
| --- | --- |

W.

budući da osobe s invaliditetom još uvijek ne sudjeluju u potpunosti u društvu i ne uživaju svoja prava; budući da se u skladu s člankom 29. CRPD-a sudjelovanje osoba s invaliditetom može postići samo ako su one uključene u politički i javni život, gdje su često nedovoljno zastupljene;

| X. | budući da Strategija nije prilagođena novim područjima politika, tako da nije usklađena s Programom održivog razvoja do 2030., na čiju su se provedbu obvezali EU i sve države članice, kao ni s europskim stupom socijalnih prava; |
| --- | --- |

X.

budući da Strategija nije prilagođena novim područjima politika, tako da nije usklađena s Programom održivog razvoja do 2030., na čiju su se provedbu obvezali EU i sve države članice, kao ni s europskim stupom socijalnih prava;

| Y. | budući da se tijekom krize izazvane bolešću COVID-19 osobe s invaliditetom suočavaju s ozbiljnim izazovima i kršenjima prava, kao što su poremećaji u osobnoj pomoći te uslugama skrbi i podrške, nejednak pristup informacijama i/ili potpuni nedostatak zdravstvenih informacija i zdravstvene skrbi, uključujući hitnu skrb, nedostatak općih javnih informacija povezanih sa sigurnošću predstavljenih na jasan i jednostavan način, među ostalim u pristupačnim i upotrebljivim formatima bez prepreka, nedostatak mjera predostrožnosti u smještajnim ustanovama, nejednak pristup alternativama koje nude obrazovne ustanove, odnosno učenju na daljinu i učenju preko interneta, te povećanje broja slučajeva nasilja u obitelji; budući da postoji mogućnost da se pandemija i navedeni izazovi ponovno pojave u nadolazećim mjesecima; |
| --- | --- |

Y.

budući da se tijekom krize izazvane bolešću COVID-19 osobe s invaliditetom suočavaju s ozbiljnim izazovima i kršenjima prava, kao što su poremećaji u osobnoj pomoći te uslugama skrbi i podrške, nejednak pristup informacijama i/ili potpuni nedostatak zdravstvenih informacija i zdravstvene skrbi, uključujući hitnu skrb, nedostatak općih javnih informacija povezanih sa sigurnošću predstavljenih na jasan i jednostavan način, među ostalim u pristupačnim i upotrebljivim formatima bez prepreka, nedostatak mjera predostrožnosti u smještajnim ustanovama, nejednak pristup alternativama koje nude obrazovne ustanove, odnosno učenju na daljinu i učenju preko interneta, te povećanje broja slučajeva nasilja u obitelji; budući da postoji mogućnost da se pandemija i navedeni izazovi ponovno pojave u nadolazećim mjesecima;

| Z. | budući da Strategija ne obuhvaća sve odredbe CRPD-a; |
| --- | --- |

Z.

budući da Strategija ne obuhvaća sve odredbe CRPD-a;

| AA. | budući da Komisija dosad nije poduzela međusektorsku, sveobuhvatnu reviziju svojeg zakonodavstva kako bi se zajamčila potpuna usklađenost s odredbama CRPD-a; |
| --- | --- |

AA.

budući da Komisija dosad nije poduzela međusektorsku, sveobuhvatnu reviziju svojeg zakonodavstva kako bi se zajamčila potpuna usklađenost s odredbama CRPD-a;

| AB. | budući da je Strategija ostvarila ograničen napredak; |
| --- | --- |

AB.

budući da je Strategija ostvarila ograničen napredak;

| AC. | budući da prava osoba s invaliditetom nisu uključena u brojna područja javnih politika EU-a; |
| --- | --- |

AC.

budući da prava osoba s invaliditetom nisu uključena u brojna područja javnih politika EU-a;

| AD. | budući da se i dalje pojavljuju novi i revidirani zakonodavni akti bez ikakvog upućivanja na CPRD i pristupačnost; budući da je pristupačnost preduvjet za samostalan život i participaciju; budući da Unija kao potpisnica CRPD-a ima dužnost osigurati blisko i aktivno sudjelovanje osoba s invaliditetom i njihovih organizacija u razvoju i provedbi zakonodavstva i politika, poštujući pritom različita poimanja invaliditeta; |
| --- | --- |

AD.

budući da se i dalje pojavljuju novi i revidirani zakonodavni akti bez ikakvog upućivanja na CPRD i pristupačnost; budući da je pristupačnost preduvjet za samostalan život i participaciju; budući da Unija kao potpisnica CRPD-a ima dužnost osigurati blisko i aktivno sudjelovanje osoba s invaliditetom i njihovih organizacija u razvoju i provedbi zakonodavstva i politika, poštujući pritom različita poimanja invaliditeta;

| AE. | budući da je ključno da osobe s invaliditetom imaju potpun i ravnopravan pristup tržištu rada, što i dalje predstavlja problematično područje, s obzirom na to da njihova stopa zaposlenosti iznosi 58,5 % (53,3 % za muškarci i 48,3 % za žene s invaliditetom), u usporedbi sa 74,8 % za osobe bez invaliditeta (29), te da stopa nezaposlenosti osoba s invaliditetom u dobi od 20 do 64 godine iznosi 17 %, u usporedbi s 10 % osoba bez invaliditeta, zbog čega je mnogim osobama s invaliditetom onemogućen samostalan i aktivan život; budući da znatan udio od četiri milijuna osoba godišnje koje žive kao beskućnici ima neki oblik invaliditeta; budući da se podaci znatno razlikuju između različitih vrsta invaliditeta i potreba za potporom; |
| --- | --- |

AE.

budući da je ključno da osobe s invaliditetom imaju potpun i ravnopravan pristup tržištu rada, što i dalje predstavlja problematično područje, s obzirom na to da njihova stopa zaposlenosti iznosi 58,5 % (53,3 % za muškarci i 48,3 % za žene s invaliditetom), u usporedbi sa 74,8 % za osobe bez invaliditeta (29), te da stopa nezaposlenosti osoba s invaliditetom u dobi od 20 do 64 godine iznosi 17 %, u usporedbi s 10 % osoba bez invaliditeta, zbog čega je mnogim osobama s invaliditetom onemogućen samostalan i aktivan život; budući da znatan udio od četiri milijuna osoba godišnje koje žive kao beskućnici ima neki oblik invaliditeta; budući da se podaci znatno razlikuju između različitih vrsta invaliditeta i potreba za potporom;

| AF. | budući da je potrebno podupirati i poticati poslodavce kako bi se osiguralo osnaživanje osoba s invaliditetom od obrazovanja do zapošljavanja; budući da je stoga podizanje razine osviještenosti među poslodavcima jedan od načina borbe protiv diskriminacije u zapošljavanju osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

AF.

budući da je potrebno podupirati i poticati poslodavce kako bi se osiguralo osnaživanje osoba s invaliditetom od obrazovanja do zapošljavanja; budući da je stoga podizanje razine osviještenosti među poslodavcima jedan od načina borbe protiv diskriminacije u zapošljavanju osoba s invaliditetom;

| AG. | budući da je poduzimanje mjera na radnom mjestu ključno za promicanje dobrog psihičkog zdravlja te prevenciju psihičkih bolesti i psihosocijalnog invaliditeta; |
| --- | --- |

AG.

budući da je poduzimanje mjera na radnom mjestu ključno za promicanje dobrog psihičkog zdravlja te prevenciju psihičkih bolesti i psihosocijalnog invaliditeta;

| AH. | budući da djelovanje u cilju suočavanja s izazovima demografskih promjena treba uključivati adekvatne mjere kojima bi se održala aktivnost osoba s invaliditetom kao i njihovo sudjelovanje na tržištu rada; budući da to ne uključuje samo preventivne mjere u pogledu sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu, nego i mjere usredotočene na rehabilitaciju i participaciju nakon bolesti ili nesreće; |
| --- | --- |

AH.

budući da djelovanje u cilju suočavanja s izazovima demografskih promjena treba uključivati adekvatne mjere kojima bi se održala aktivnost osoba s invaliditetom kao i njihovo sudjelovanje na tržištu rada; budući da to ne uključuje samo preventivne mjere u pogledu sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu, nego i mjere usredotočene na rehabilitaciju i participaciju nakon bolesti ili nesreće;

| AI. | budući da se participacija može u potpunosti postići samo uz uključenost širokog raspona osoba s invaliditetom i organizacija koje ih predstavljaju te ako dođe do smislenih konzultacija sa svim vrstama dionika, uz poštovanje različitih poimanja invaliditeta; |
| --- | --- |

AI.

budući da se participacija može u potpunosti postići samo uz uključenost širokog raspona osoba s invaliditetom i organizacija koje ih predstavljaju te ako dođe do smislenih konzultacija sa svim vrstama dionika, uz poštovanje različitih poimanja invaliditeta;

| 1. | prepoznaje napredak u provedbi CRPD-a koji je donijela Europska strategija za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.; poziva Komisiju da nadogradi ono što je postignuto tako što će povećati opseg svoje obveze u pogledu prava osoba s invaliditetom putem ambiciozne Europske strategije za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. („Strategija za razdoblje nakon 2020.”); |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je Odbor CPRD-a u svojim zaključnim napomenama kritički konstatirao da su mjere štednje koje su usvojili EU i njegove države članice pogoršale životni standard osoba s invaliditetom i dovele do većih razina siromaštva i socijalne isključenosti kao i do rezova u socijalnim uslugama, potpori obiteljima i uslugama koje se pružaju u zajednici; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da je Odbor CPRD-a izrazio duboku zabrinutost zbog neizvjesne situacije osoba s invaliditetom u aktualnoj migracijskoj krizi u EU-u, osobito zato što su izbjeglice, migranti i tražitelji azila s invaliditetom u EU-u zadržani u uvjetima u kojima im se ne pruža odgovarajuća potpora te u okolini koja im nije u razumnoj mjeri prilagođena; stoga poziva Komisiju da ispravi tu situaciju te agencijama i državama članicama izradi smjernice o tome da restriktivno pritvaranje osoba s invaliditetom u kontekstu migracija i traženja azila nije u skladu s Konvencijom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava posebnu zabrinutost za mlade osobe s invaliditetom i osobe s invaliditetom koje su već duže vrijeme nezaposlene; poziva države članice da kao prioritet odrede rad na njihovu uključivanju u tržište rada, primjerice u okviru programa Garancija za mlade; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da pripremi sveobuhvatnu, ambicioznu i dugoročnu Europske strategije za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. godine koja:






  a) | uključuje jasno određena prioritetna područja koja obuhvaćaju sve odredbe CRPD-a i u kojima se odražavaju opće napomene Odbora CRPD-a, uključujući definicije ključnih pojmova, a posebno zajedničku definiciju „invaliditeta” na razini EU-a i u svim područjima politike EU-a, te kojima se uzimaju u obzir zaključne napomene Odbora CRPD-a EU-u usvojene 2015. godine; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

uključuje jasno određena prioritetna područja koja obuhvaćaju sve odredbe CRPD-a i u kojima se odražavaju opće napomene Odbora CRPD-a, uključujući definicije ključnih pojmova, a posebno zajedničku definiciju „invaliditeta” na razini EU-a i u svim područjima politike EU-a, te kojima se uzimaju u obzir zaključne napomene Odbora CRPD-a EU-u usvojene 2015. godine;

| b) | sadrži ambiciozne i jasne ciljeve, uključujući popis planiranih mjera s jasnim vremenskim okvirima i dodijeljenim resursima u sljedećim tematskim područjima: ravnopravnost, participacija, slobodno kretanje i samostalan život, pristupačnost, zapošljavanje i osposobljavanje, obrazovanje i kultura, siromaštvo i socijalna isključenost, vanjsko djelovanje, sloboda od nasilja i zlostavljanja, uključivanje pitanja u vezi s invaliditetom u politike i podizanje razine osviještenosti; |
| --- | --- |

b)

sadrži ambiciozne i jasne ciljeve, uključujući popis planiranih mjera s jasnim vremenskim okvirima i dodijeljenim resursima u sljedećim tematskim područjima: ravnopravnost, participacija, slobodno kretanje i samostalan život, pristupačnost, zapošljavanje i osposobljavanje, obrazovanje i kultura, siromaštvo i socijalna isključenost, vanjsko djelovanje, sloboda od nasilja i zlostavljanja, uključivanje pitanja u vezi s invaliditetom u politike i podizanje razine osviještenosti;

| c) | sadrži zadana vremenska razdoblja i raspored provedbe; |
| --- | --- |

c)

sadrži zadana vremenska razdoblja i raspored provedbe;

| d) | odražava raznolikost osoba s invaliditetom i njihove potrebe, uključujući putem usmjerenog djelovanja; |
| --- | --- |

d)

odražava raznolikost osoba s invaliditetom i njihove potrebe, uključujući putem usmjerenog djelovanja;

| e) | uključuje prava svih osoba s invaliditetom u svim politikama i svim područjima; |
| --- | --- |

e)

uključuje prava svih osoba s invaliditetom u svim politikama i svim područjima;

| f) | prepoznaje i odgovara na višestruke i višedimenzionalne oblike diskriminacije s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

f)

prepoznaje i odgovara na višestruke i višedimenzionalne oblike diskriminacije s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom;

| g) | uključuje pristup koji je prilagođen potrebama djece; |
| --- | --- |

g)

uključuje pristup koji je prilagođen potrebama djece;

| h) | podupire rodno osviještenu politiku; |
| --- | --- |

h)

podupire rodno osviještenu politiku;

| i) | usmjerena je na odrasle osobe s invaliditetom, s posebnim naglaskom na osobama s intelektualnim poteškoćama i njihovoj budućnosti nakon smrti osobe koja se brine za njih; |
| --- | --- |

i)

usmjerena je na odrasle osobe s invaliditetom, s posebnim naglaskom na osobama s intelektualnim poteškoćama i njihovoj budućnosti nakon smrti osobe koja se brine za njih;

| j) | uključuje adekvatan mehanizam praćenja s jasnim mjerilima i pokazateljima za koji su osigurana odgovarajuća sredstva; |
| --- | --- |

j)

uključuje adekvatan mehanizam praćenja s jasnim mjerilima i pokazateljima za koji su osigurana odgovarajuća sredstva;

| k) | olakšava povezanost među različitim područjima politike na razini EU-a i prilagodljivost strategije novim područjima politike i izazovima koji nadilaze okvire odredbi CRPD-a, kao što su digitalizacija i nove tehnologije, automatizacija i umjetna inteligencija; |
| --- | --- |

k)

olakšava povezanost među različitim područjima politike na razini EU-a i prilagodljivost strategije novim područjima politike i izazovima koji nadilaze okvire odredbi CRPD-a, kao što su digitalizacija i nove tehnologije, automatizacija i umjetna inteligencija;

| l) | dosljedna je s drugim inicijativama i strategijama EU-a i integrira nastavak strategije Europa 2020. te inicijativa u okviru europskog stupa socijalnih prava i plana za socijalnu Europu; |
| --- | --- |

l)

dosljedna je s drugim inicijativama i strategijama EU-a i integrira nastavak strategije Europa 2020. te inicijativa u okviru europskog stupa socijalnih prava i plana za socijalnu Europu;

| m) | dodjeljuje odgovarajući proračun za provedbu i praćenje strategije nakon 2020., uključujući namjenjivanje odgovarajućih proračunskih sredstava za okvir EU-a za provedbu CRPD-a, kojim se promiče, štiti i prati provedba CRPD-a u pitanjima u nadležnosti EU-a (tj. u zakonodavstvu i politikama EU-a i u javnoj upravi EU-a); |
| --- | --- |

m)

dodjeljuje odgovarajući proračun za provedbu i praćenje strategije nakon 2020., uključujući namjenjivanje odgovarajućih proračunskih sredstava za okvir EU-a za provedbu CRPD-a, kojim se promiče, štiti i prati provedba CRPD-a u pitanjima u nadležnosti EU-a (tj. u zakonodavstvu i politikama EU-a i u javnoj upravi EU-a);

| n) | promiče suradnju s tijelima vlasti, poduzećima, socijalnim partnerima i civilnim društvom na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se osigurala pravilna provedba strategije za razdoblje nakon 2020.; |
| --- | --- |

n)

promiče suradnju s tijelima vlasti, poduzećima, socijalnim partnerima i civilnim društvom na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se osigurala pravilna provedba strategije za razdoblje nakon 2020.;

| o) | popularizira jednak pristup uslugama za osobe s invaliditetom, uključujući pristup zdravstvenoj skrbi, obrazovanju i zapošljavanju, javnom prijevozu, stanovanju, kulturi, sportu i razonodi te drugim područjima uklanjanjem prepreka za društveno sudjelovanje i primjenom načela univerzalnog dizajna u infrastrukturnim i digitalnim ulaganjima diljem EU-a; |
| --- | --- |

o)

popularizira jednak pristup uslugama za osobe s invaliditetom, uključujući pristup zdravstvenoj skrbi, obrazovanju i zapošljavanju, javnom prijevozu, stanovanju, kulturi, sportu i razonodi te drugim područjima uklanjanjem prepreka za društveno sudjelovanje i primjenom načela univerzalnog dizajna u infrastrukturnim i digitalnim ulaganjima diljem EU-a;

| p) | osigurava da jedan od prioriteta strategije bude učinkovito promicanje i podupiranje socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

p)

osigurava da jedan od prioriteta strategije bude učinkovito promicanje i podupiranje socijalne ekonomije;

| 6. | naglašava potrebu za dosljednošću između strategije za razdoblje nakon 2020. i okvira usmjerenog na osobe s kroničnim bolestima, uključujući mjere za poticanje zapošljavanja, s obzirom na to da strategije usmjerene na osobe s invaliditetom ne obuhvaćaju nužno njihove potrebe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnost sveobuhvatnog definiranja i primjene pristupačnosti te vrijednosti kao osnove prema kojoj bi osobe s invaliditetom imale jednake mogućnosti, priznate CRPD-om, te u skladu s općom napomenom br. 2 CRPD-a, uzimajući u obzir različitih potreba osoba s invaliditetom i promicanja univerzalnog dizajna kao načela EU-a; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da u potpunosti provedu i kontinuirano prate sve zakonodavstvo povezano s pristupačnošću, uključujući Europski akt o pristupačnosti (30), Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama, telekomunikacijski paket i Direktivu o pristupačnosti interneta (31), kao i relevantne propise povezane s prijevozom i pravima putnika; ustraje u tome da praćenje ne bi trebalo provoditi samoprocjenom, već da bi ga trebalo provoditi neovisno tijelo u kojem su zastupljene osobe s invaliditetom; stoga poziva Komisiju da olakša provedbu i osnuje Europski odbor za pristup radi praćenja provedbe zakonodavstva EU-a o pristupačnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da Europski akt o pristupačnosti iskoristi kao temelj za donošenje čvrstog okvira EU-a za pristupačno i uključivo okruženje s potpuno pristupačnim javnim prostorima, uslugama, što uključuje usluge javnog prijevoza te komunikacije i financijske usluge, i izgrađenim okruženjem; poziva Komisiju da ojača prava putnika kako bi se izbjegla daljnja diskriminacija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da preispita pravila za Agenciju Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) i Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika (IATA) kako bi se zaštitila prava putnika s invaliditetom u smislu sigurnosti zaštite njihova tjelesnog integriteta i njihove opreme pri prijevozu, te priznavanja potrebe za dodatnim sjedalima za osobnog asistenta ili za osobe koje su u horizontalnom položaju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da su za provedbu svih obveza u vezi s pristupačnošću potrebna dostatna financijska sredstva na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini; poziva Komisiju i države članice da potiču javna ulaganja kojima bi se osobama s invaliditetom zajamčila pristupačnost fizičkog i digitalnog okruženja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izražava zabrinutost zbog činjenice da se na nacionalnoj razini u nedovoljnoj mjeri provodi ex ante uvjet u javnim natječajima kojim se zahtjeva poštovanje pristupačnosti pri kupovini prije potpisivanja ugovora o javnoj nabavi; stoga preporučuje da se uspostavi portal, po uzoru na zelenu javnu nabavu, koji će sadržavati sve smjernice u pogledu pristupačnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da sa Sudom Europske unije radi na strategijama komunikacije i pristupačnosti da bi se osiguralo da osobe s invaliditetom mogu pristupiti pravosudnom sustavu EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da bi se strategija nakon 2020. trebala temeljiti na međusektorskom, sveobuhvatnom pregledu cjelokupnog zakonodavstva i politike EU-a kako bi bila potpuna usklađena s odredbama CRPD-a; ustraje u tome da bi strategija trebala obuhvaćati revidiranu izjavu o nadležnostima koja uključuje sva politička područja u kojima je EU donio zakonske akte i pravno neobvezujuće mjere koje imaju učinak na osobe s invaliditetom, te da bi u sklopu te strategije trebalo predložiti zakonodavne prijedloge s provedbenim mjerama i mjerama praćenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da se pobrine za uključivanje rodno utemeljenog i višedimenzionalnog pristupa borbi protiv brojnih oblika diskriminacije s kojima se suočavaju žene, djevojke i djevojčice s invaliditetom; ustraje u tome da je potrebno prikupljati podatke razvrstane po spolu kako bi se utvrdili oblici međusektorske višestruke diskriminacije s kojom se susreću žene, djevojke i djevojčice s invaliditetom u svim područjima obuhvaćenima Istanbulskom konvencijom i kad god je to relevantno; poziva Komisiju da predstavi konsolidirani prijedlog u okviru strategije za razdoblje nakon 2020. i da donese djelotvorne mjere za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad ženama i djecom s invaliditetom, uključujući seksualno uznemiravanje i zlostavljanje, koje će biti usmjerene na obitelji, zajednice, stručnjake i ustanove; apelira na Europsku uniju, na one države članice koje to još nisu učinile, da ratificiraju Istanbulsku konvenciju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | traži da se strategijom za razdoblje nakon 2020. razvije međuinstitucijska struktura za praćenje njezine provedbe primjenom postupaka utvrđenih u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva (32); naglašava da bi kontaktne točke za pitanja invaliditeta trebale postojati u svim institucijama i agencijama EU-a, a središnja kontaktna točka trebala bi se nalaziti u Glavnom tajništvu Komisije; naglašava da bi te kontaktne točke trebale primati potporu preko odgovarajućega međuinstitucijskog mehanizma radi koordinacije provedbe CRPD-a u institucijama i agencijama EU-a; naglašava da međuinstitucijski mehanizam postoji kako bi se olakšala suradnja između Komisije, Parlamenta i Vijeća, te da bi se njihovi predsjednici trebali sastati na početku svakog mandata; u tom pogledu naglašava da su institucije EU-a kao javne uprave dužne poštovati CRPD u svim aspektima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apelira na Komisiju da pripremi strategiju nakon 2020. uz blisku, konstruktivnu i sustavnu uključenost osoba s invaliditetom, članova njihovih obitelji i organizacija koje ih predstavljaju te da osigura da Komisija, zajedno s državama članicama, s njima blisko surađuje na provedbi, nadzoru i evaluaciji strategije nakon 2020., pa i s pomoću odgovarajućih sredstava i izgradnje kapaciteta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da uključi reviziju strategije svake tri godine s jasno definiranom ulogom za okvir EU-a za CRPD te da u toj reviziji sustavno i aktivno angažira osobe s invaliditetom i organizacije koje ih predstavljaju (i na razini EU-a i na nacionalnoj razini); |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe potrebu za neprestanim nadzorom provedbe CRPD-a; u tom kontekstu traži:






  (a) | prikupljanje (s pravno utvrđenim mjerama za zaštitu) jasnih podataka raščlanjenih prema vrsti invaliditeta, dobi, spolu i faktorima relevantnima za praćenje napretka u provedbi CRPD-a i za uklanjanje prepreka s kojima se osobe s invaliditetom suočavaju pri ostvarivanju svojih prava; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

prikupljanje (s pravno utvrđenim mjerama za zaštitu) jasnih podataka raščlanjenih prema vrsti invaliditeta, dobi, spolu i faktorima relevantnima za praćenje napretka u provedbi CRPD-a i za uklanjanje prepreka s kojima se osobe s invaliditetom suočavaju pri ostvarivanju svojih prava;

| (b) | dodjelu odgovarajućih resursa okviru EU-a za nadzor CRPD-a kako bi mogao ispunjavati svoje funkcije neovisno i primjereno; |
| --- | --- |

(b)

dodjelu odgovarajućih resursa okviru EU-a za nadzor CRPD-a kako bi mogao ispunjavati svoje funkcije neovisno i primjereno;

| (c) | fleksibilan mehanizam kojim se mogu pružiti poticaji za optimalnu provedbu CRPD-a, kao što su nagrade za pristupačnost grada osobama s invaliditetom i |
| --- | --- |

(c)

fleksibilan mehanizam kojim se mogu pružiti poticaji za optimalnu provedbu CRPD-a, kao što su nagrade za pristupačnost grada osobama s invaliditetom i

| (d) | relevantne inicijative na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(d)

relevantne inicijative na nacionalnoj razini;

| 20. | poziva Komisiju da osigura da će se strategijom za razdoblje nakon 2020. posebno promicati zajamčeni pristup zapošljavanju, te strukovnom i stručnom osposobljavanju, uključivom obrazovanju, cjenovno pristupačnim kvalitetnim zdravstvenim uslugama, digitalnim uslugama i sportskim aktivnostima za osobe s invaliditetom, pa i tako što će se osigurati pružanje adekvatnih fizičkih uvjeta na radnom mjestu u razumnim granicama i plaće za osobe s invaliditetom na istoj razini kao i za zaposlenike bez invaliditeta te izbjegavanje i sprečavanje mogućnosti za sve druge vrste diskriminacije; poziva države članice da dodatno razviju i/ili bolje provedu mjere kojima se promiče sudjelovanje osoba s invaliditetom na tržištu rada i da zakonski priznaju kao radnike osobe s invaliditetom koje rade u zaštićenim radionicama te da se pobrinu da one imaju pravo na jednaku socijalnu zaštitu kao i ostali radnici; poziva Komisiju da potiče razvoj kvalitetnih okvira za pripravništvo te da potiče i razvija mogućnosti osposobljavanja s pomoću naukovanja za osobe s invaliditetom; poziva Komisiju da u buduća izvješća uvrsti primjere najbolje prakse kako bi se poslodavcima omogućilo da na djelotvoran način provedu zakonodavstvo povezano s invaliditetom; poziva Komisiju da prizna, promiče i štiti uključiva poduzeća kako bi se stvorila stalna radna mjesta za osobe s invaliditetom na tržištu rada; ističe potencijal poduzeća i organizacija socijalne ekonomije u olakšavanju uključivanja osoba s invaliditetom na tržište rada; poziva Komisiju da iz Europskog socijalnog fonda pruži ciljanu potporu za socijalnu ekonomiju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je ključno zajamčiti visoku razinu usluga i pomoći osobama s invaliditetom; stoga smatra da je potrebno utvrditi minimalne standarde na razini EU-a kako bi se zajamčilo ispunjavanje svih potreba osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da revidira Direktivu o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi kako bi je uskladila s CRPD-om s ciljem da se osobama s invaliditetom zajamči pristup cjenovno pristupačnoj i kvalitetnoj prekograničnoj zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice da osobama s invaliditetom pruže pristup rodno osjetljivim zdravstvenim uslugama, što se odnosi i na medicinsku rehabilitaciju i, po potrebi, dugotrajnu skrb; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da žene i djevojčice s invaliditetom moraju imati puni pristup zdravstvenoj skrbi koja odgovara njihovim posebnim potrebama, uključujući ginekološke konzultacije, liječničke preglede, planiranje obitelji i prilagođenu podršku tijekom trudnoće; potiče EU da pri provedbi strategije za razdoblje nakon 2020. vodi računa o tim uslugama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je gluhoslijepim osobama potrebna dodatna skrb koju pružaju stručnjaci sa specijaliziranim i kvalificiranim znanjem kao i tumači za gluhoslijepe; poziva države članice da priznaju crveno-bijeli štap kao simbol gluhoslijepih pješaka kako bi gluhoslijepe osobe postale vidljivije u prometu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da zajamči da osobe koje su lišene poslovne sposobnosti mogu ostvarivati sva prava sadržana u Ugovorima i zakonodavstvu Europske unije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sa žaljenjem napominje da aktualne europske politike o pravima djeteta ne sadržavaju u dovoljnoj mjeri sveobuhvatnu strategiju za dječake i djevojčice s invaliditetom utemeljenu na pravima ili mjere za zaštitu njihovih prava i da se u strategijama za osobe s invaliditetom ona nedovoljno razmatraju ili ističu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da poboljša pristup osnovnim uslugama i socijalnim pravima za ugroženu djecu (posebno zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, predškolskom odgoju i obrazovanju, prehrani i stanovanju); |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da EU bude predvodnik u promicanju prava osoba s invaliditetom te da promiču ratifikaciju CRPD-a u cijelome svijetu; poziva stručnu radnu skupinu Komisije za ravnopravnost pod nadzorom povjerenika za ravnopravnost da sustavno uvršćuje prava osoba s invaliditetom u sve relevantne zakone, odluke, politike i programe EU-a; poziva na potpunu integraciju perspektive prava osoba s invaliditetom u sve aspekte europskog stupa socijalnih prava, u Strategiju za ravnopravnost spolova, s posebnim naglaskom na borbi protiv nasilja, u programe Erasmus + i Jamstvo za mlade, mehanizam za pravednu tranziciju, Jamstvo za djecu, predstojeću Zelenu knjigu o starenju, u Europski semestar i vanjsku politiku EU-a te naglašava potrebu za Jamstvom za prava osoba s invaliditetom kako bi se osobama s invaliditetom pomoglo pri zapošljavanju, pripravništvu, zapošljavanju i daljnjem obrazovanju; podsjeća Komisiju da to prati i unutar institucija EU-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da pripremi procjenu izazova i kršenja prava s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom tijekom pandemije bolesti COVID-19, mjera koje su države članice donijele kao odgovor na pandemiju te nedostataka u zakonodavstvu; poziva Komisiju da predloži relevantne i konkretne mjere oporavka i ublažavanja u strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. kako bi se ti nedostaci riješili i spriječili u budućnosti; podsjeća da se takve mjere moraju razvijati na temelju savjetovanja s osobama s invaliditetom i članovima njihovih obitelji ili organizacijama koje ih predstavljaju, kao i mrežom Europskog parlamenta o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva stručnu radnu skupinu Komisije da uspostavi i održava sustavna savjetovanja s osobama s invaliditetom i organizacijama koje ih predstavljaju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da je pravo na neovisan život i na uključenost u zajednicu ključno za ostvarivanje mnogih drugih prava sadržanih u Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom, među kojima su ravnopravnost i nediskriminacija, autonomija i sloboda, pravna sposobnost i sloboda kretanja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da aktivno promiče prelazak s institucionalne skrbi i/ili segregacije na potporu u zajednici, uključujući osobnu pomoć, i uključive usluge (opće i prilagođene) u svim političkim instrumentima i inicijativama EU-a; nadalje poziva Komisiju da osigura da opći napredak u deinstitucionalizaciji bude pokazatelj u pregledu socijalnih pokazatelja EU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da potiču sudjelovanje ubrzavanjem postupka deinstitucionalizacije u zadanom vremenskom okviru i prelaskom sa zamjenskog odlučivanja na odlučivanje uz potporu; poziva države članice da osiguraju da deinstitucionalizacija nikad ne dovodi do toga da osobe s invaliditetom postaju beskućnici zbog nepostojanja odgovarajućeg i/ili pristupačnog smještaja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da zauzme čvrst stav o činjenici da je opća dostupnost glavnih usluga koje se temelje na zajednici ključna za prelazak s institucionalne skrbi na život u zajednici; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju da promiče slobodu kretanja osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da osmisli mjere na razini EU-a kako bi se osiguralo da sve osobe s invaliditetom mogu ostvarivati svoju slobodu kretanja i uživati slobodu kretanja i rada u inozemstvu na ravnopravnoj osnovi s drugima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da očuva korištenje sredstava EU-a u skladu s CRPD-om i osigura da sredstva EU-a neće doprinositi izgradnji ili preuređivanju ustanova za institucionalnu skrb ili kakvih drugih okružja koja bi lako mogla postati ustanove ili projektima koji ne uključuju u znatnoj mjeri osobe s invaliditetom, članove njihovih obitelji i organizacije koje ih predstavljaju te da se neće ulagati u strukture koje su nepristupačne osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da osigura da sredstva EU-a ne doprinose neetičkom istraživanju, nedobrovoljnoj sterilizaciji ili kršenju reprodukcijskih prava osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da uvidi da su osobe s intelektualnim i psihosocijalnim poteškoćama posebno podložne eksperimentalnim pristupima i liječenju, koji nemaju čvrstu znanstvenu bazu dokaza i mogu prouzročiti znatnu štetu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ustraje u tome da bi fondovi EU-a trebali biti usmjereni na promicanje uključivih i pristupačnih okružja, usluga, praksi i uređaja primjenom pristupa univerzalnog dizajna i dajući prednost deinstitucionalizaciji, uključujući snažnu potporu osobnoj pomoći i samostalnom življenju; poziva Komisiju da promiče inicijative kojima će se zajamčiti da usluge podrške koje se financiraju iz fondova EU-a ispunjavaju potrebe osoba s invaliditetom; naglašava da bi se sredstva trebala aktivno ulagati u istraživanje kako bi se razvila bolja i pristupačnija pomoćna tehnologija za osobe s invaliditetom; poziva na aktivno komuniciranje s osobama s invaliditetom, članovima njihovih obitelji i organizacijama koje ih predstavljaju u svim programima koje financira EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Europski revizorski sud da ispita jesu li mogućnosti koje financira EU dostupne osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da se pobrine za to da svi projekti i infrastruktura koji se u trećim zemljama financiraju sredstvima EU-a budu pristupačni i uključivi za osobe s invaliditetom te da se sredstva EU-a ulože u provedbu i praćenje CRPD-a i izgradnju kapaciteta organizacija osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju potpunu usklađenost strategije EU-a i mjera država članica s ciljevima održivog razvoja i Programom Ujedinjenih naroda do 2030. kao glavnim globalnim okvirom za djelovanje radi postizanja održivosti, ravnopravnosti i uključenosti, uključujući invaliditet kao horizontalno pitanje u ciljevima održivog razvoja br. 4, 8, 10,11 i 17; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da neovisno o novoj europskoj strategiji za osobe s invaliditetom bude predvodnik u provedbi ciljeva održivog razvoja u svojem vanjskom djelovanju na način kojim se obuhvaća aspekt invaliditeta donošenjem jasnog, transparentnog i uključivog plana za postizanje tih ciljeva; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja nedavno donesenu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi, a posebno uvođenje dopusta za pružatelja skrbi od pet radnih dana godišnje; poziva države članice da brzo provedu tu direktivu i potiče ih da poduzmu više od minimalnih zahtjeva utvrđenih u njoj, pa i uvođenjem prava na plaćen očinski, roditeljski i skrbnički dopust; potiče države članice da uvedu mjere za skrbnički dopust, očinski dopust i roditeljski dopust te fleksibilne radne uvjete koji su prilagođeni posebnim potrebama roditelja u osobito nepovoljnom položaju, kao što su roditelji s invaliditetom ili roditelji djece s invaliditetom ili s dugotrajnom bolešću; poziva sve države članice da osiguraju odgovarajuću potporu, i financijsku i profesionalnu, osobama koje skrbe o članovima obitelji s invaliditetom koji s njima žive u istom domu; naglašava da činjenica da se moraju brinuti o svojoj rodbini često negativno utječe na njihov obiteljski i profesionalni život i može dovesti do isključenosti i diskriminacije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da uspostavi mehanizme za koordinaciju prenosivosti i prilagodljivosti naknada i usluga za osobe s invaliditetom među državama članicama i da proširi pilot-projekt iskaznice EU-a za osobe s invaliditetom na sve države članice i tako ga prenese i na područja izvan kulture i sporta, te da zajamči da se europska parkirna karta za osobe s invaliditetom u potpunosti poštuje u svim državama članicama; naglašava da su takve mjere ključne kako bi se osiguralo da osobe s invaliditetom diljem EU-a mogu pristupiti potpori za osobe s invaliditetom, a da pritom ne moraju prolaziti zasebne procjene u svakoj državi članici; poziva države članice da u svoje zakonodavstvo uvrste priznavanje posebnih vrsta invaliditeta kako bi se zadovoljile i obuhvatile njihove specifične potrebe (primjerice, gluhosljepoća); |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da promiče strukturnu uključenost osoba s invaliditetom, članova njihovih obitelji i organizacija koje ih predstavljaju u svim fazama donošenja odluka, na nacionalnoj razini i na razini EU-a, te da financira izgradnju kapaciteta organizacija osoba s invaliditetom kako bi im se omogućilo strukturno sudjelovanje u svim odlukama koje se na njih odnose; poziva Komisiju da razvije inicijative kojima se promiče samozastupanje i politička participacija osoba s invaliditetom te poziva države članice da ojačaju nacionalne inicijative u tom pogledu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da promiče bolju koordinaciju među nacionalnim uslugama potpore i uspostavu kontaktnih točaka u svim državama članicama kako bi se građane EU-a s invaliditetom informiralo o njihovim socijalnim pravima i uslugama potpore koje mogu primati; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da u suradnji s privatnim sektorom uspostavi jedan portal koji bi sadržavao sve instrumente čiji je cilj optimalno sudjelovanje osoba s invaliditetom u društvu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podsjeća na pravo osoba s invaliditetom na odgovarajući životni standard i socijalnu zaštitu, posebno financijsku pomoć i privremenu skrb; poziva Komisiju da osigura da će u Europsku strategiju za osobe s invaliditetom do 2030. biti uključene posebne mjere za promicanje uključivih sustava socijalne zaštite diljem EU-a, čime bi se jamčio pristup pogodnostima i uslugama za osobe s invaliditetom tijekom cijelog njihova života; poziva države članice da utvrde minimalnu razinu socijalne zaštite za osobe s invaliditetom koja bi im jamčila primjeren životni standard; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju i Vijeće da na temelju preporuke Vijeća o pristupu socijalnoj zaštiti (33) i Prijedloga uredbe o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (COM(2016)0815) svim građanima EU-a omogući pristup uslugama socijalne potpore diljem EU-a u skladu s preporukom Odbora CRPD-a; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju i države članice da osmisle sveobuhvatnu kampanju u kojoj će sudjelovati osobe s invaliditetom, članovi njihovih obitelji i organizacije koje ih predstavljaju, koja će biti dostupna u pristupačnim formatima, uključujući lako čitljivu verziju, te na nacionalnim znakovnim jezicima kako bi se među osobama s invaliditetom, nositeljima dužnosti i u društvu općenito podigla razina osviještenosti o CRPD-u, pravima i potrebama osoba s invaliditetom i preprekama s kojima se suočavaju; poziva Komisiju i države članice na promicanje, koordiniranje i izrađivanje edukativnoga materijala koji se može koristiti u državama članicama kako bi se promicali pozitivni stavovi o osobama s invaliditetom i poboljšala njihova uključenost; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva EU i države članice da financiraju osposobljavanje namijenjeno osobama s invaliditetom, njihovim organizacijama, sindikatima, savezima poslodavaca, tijelima za pitanja ravnopravnosti, civilnim službenicima, te osposobljavanje koje ti subjekti provode, o načelu nediskriminacije, uključujući višestruku i višedimenzionalnu diskriminaciju te razumnu prilagodbu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva sve države članice da pruže potporu socijalnom radu (tj. socijalnim radnicima i osobama aktivnima u tom području) i jačaju njegov status; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da za strategije uspostavi jasan mehanizam odgovornosti, kontrole i sankcija; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva sve države članice da se hitno uhvate u koštac s problemom beskućništva usvajanjem dugoročnih i integriranih strategija povezanih s beskućništvom koje vode prema stjecanju kuće na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te da uvide posebne rizike s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom, uključujući one na spektru autizma; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice da potvrde svoju predanost promicanju, zaštiti i jamčenju toga da osobe s invaliditetom u potpunosti i jednako uživaju sva ljudska prava i temeljne slobode, uključujući pravo na slobodno kretanje i boravak te pravo na glasovanje na izborima u skladu s člankom 12. CRPD-a, da zajamče poštovanje njihova urođenog dostojanstva provedbom i pomnim praćenjem provedbe strategije nakon 2020. uz konkretno sudjelovanje osoba s invaliditetom i članova njihovih obitelji ili predstavnika organizacija, u suradnji s tijelima vlasti, socijalnim partnerima i civilnim društvom na razini EU-a i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te da dodijele adekvatne ljudske i financijske resurse za njezinu provedbu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva sve države članice da razviju vlastite nacionalne strategije za osobe s invaliditetom kako bi se promicalo sveobuhvatno razvijanje jednakosti osoba s invaliditetom i riješilo pitanje provedbe CRPD-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice da razviju nacionalne strategije, uzimajući u obzir najbolje prakse u drugim državama članicama, kako bi se zajamčila ispravna provedba CRPD-a; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Europsku uniju i sve države članice da ratificiraju Fakultativni protokol CRPD-a; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva sve države članice da izvješćuju o provedbi Europske strategije za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice da izvijeste o mjerama poduzetima na temelju nacionalnih preporuka koje je dao Odbor za prava osoba s invaliditetom, nakon što ocijene svoju provedbu CRPD-a; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naglašava važnost postizanja sporazuma što je prije moguće; poziva Vijeće da pokrene stvari s mrtve točke kako bi se postiglo pragmatično rješenje i da bez odgađanja ubrzaju donošenje horizontalne direktive EU-a protiv diskriminacije čiji je prijedlog Komisija podnijela 2008. godine i koji je Parlament naknadno odobrio; smatra da je to preduvjet za konsolidiran i dosljedan pravni okvir EU-a koji će građanima pružati zaštitu od diskriminacije na osnovi vjere i uvjerenja, invaliditeta, dobi i seksualne orijentacije izvan zapošljavanja; napominje da se ne bi trebalo prihvatiti nikakvo neopravdano ograničavanje područja primjene te direktive; smatra da je konsolidacija pravnog okvira EU-a u pitanjima borbe protiv zločina iz mržnje također ključan element s obzirom na to da su slična djela zastupljena i u radnom okruženju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | preporučuje da EU strukturno integrira europsku strategiju za osobe s invaliditetom u postupak Europskog semestra; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, vladama i parlamentima država članica i država kandidatkinja, Agenciji EU-a za temeljna prava, Revizorskom sudu, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, radi distribucije podnacionalnim parlamentima i vijećima, Vijeću Europe i Ujedinjenim narodima. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  SL L 23, 27.1.2010., str. 35.

(2)  SL C 340, 15.12.2010., str. 11.

(3)  SL L 151, 7.6.2019., str. 70.

(4)  SL L 327, 2.12.2016., str. 1.

(5)  SL L 303, 28.11.2018., str. 69.

(6)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(7)  SL C 204, 13.6.2018., str. 179.

(8)  SL L 321, 17.12.2018., str. 36.

(9)  SL C 137 E, 27.5.2010., str. 68.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0032.

(11)  SL C 356, 4.10.2018., str. 110.

(12)  SL C 101, 16.3.2018., str. 138.

(13)  SL C 353, 27.9.2016., str. 41.

(14)  SL C 131 E, 8.5.2013., str. 9.

(15)  SL C 212 E, 5.8.2010., str. 23.

(16)  SL C 187, 18.7.1988., str. 236.

(17)  SL C 379, 7.12.1998., str. 66.

(18)  SL C 224, 27.6.2018., str. 68.

(19)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(20)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

(21)  SL L 347, 20.12.2013., str. 470.

(22)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

(23)  Taj broj prema istraživanju EU-SILC-a iz 2016. uključuje 99 milijuna ljudi i 1 milijun ljudi za koje se procjenjuje da su u odvojenim smještajnim ustanovama te stoga nisu zastupljeni u anketi;

(24)  Presude Europskog suda od 11. travnja 2013. u spojenim predmetima C-335/11 i C-337/11, stavci 29. – 30.; od 18. ožujka 2014. u predmetu C-363/12, točka 73.; i od 22. svibnja 2014. u predmetu C-356/12.

(25)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics

(26)  Eurofound (2019.), How to respond to chronic health problems in the workplace?, Ured za publikacije Europske unije, Luksemburg.

(27)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/DDN-20191029-2

(28)  Direktiva (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (SL L 188, 12.7.2019., str. 79.).

(29)  Komisijin Prijedlog zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju od 17. prosinca 2019. (COM(2019)0653).

(30)  SL L 151, 7.6.2019., str. 70.

(31)  SL L 327, 2.12.2016., str. 1.

(32)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(33)  SL C 387, 15.11.2019., str. 1.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/22 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/22

---

P9_TA(2020)0158

Politika tržišnog natjecanja – godišnje izvješće za 2019.

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o politici tržišnog natjecanja – godišnje izvješće za 2019. (2019/2131(INI))

(2021/C 362/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 101. do 109., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 101. do 109.,

| — | uzimajući u obzir relevantna pravila, smjernice, rezolucije, javna savjetovanja, komunikacije i dokumente Komisije na temu tržišnog natjecanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantna pravila, smjernice, rezolucije, javna savjetovanja, komunikacije i dokumente Komisije na temu tržišnog natjecanja,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 15. srpnja 2019. o politici tržišnog natjecanja za 2018. (COM(2019)0339) i radni dokument službi Komisije objavljen istog datuma kao popratni dokument, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 15. srpnja 2019. o politici tržišnog natjecanja za 2018. (COM(2019)0339) i radni dokument službi Komisije objavljen istog datuma kao popratni dokument,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 31. siječnja 2019. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 31. siječnja 2019. o godišnjem izvješću o politici tržišnog natjecanja EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir mandatno pismo izabrane predsjednice Ursule von der Leyen od 10. rujna 2019. upućeno Margrethe Vestager, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mandatno pismo izabrane predsjednice Ursule von der Leyen od 10. rujna 2019. upućeno Margrethe Vestager,

| — | uzimajući u obzir pisane i usmene odgovore kandidatkinje za povjerenicu Margrethe Vestager sa saslušanja pred Europskim parlamentom 8. listopada 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisane i usmene odgovore kandidatkinje za povjerenicu Margrethe Vestager sa saslušanja pred Europskim parlamentom 8. listopada 2019.,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije – Obavijest Komisije o povratu nezakonite i nespojive državne potpore (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije – Obavijest Komisije o povratu nezakonite i nespojive državne potpore (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitiju provedbu pravila o tržišnom natjecanju i osiguravanju pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o ovlašćivanju tijela država članica nadležnih za tržišno natjecanje za učinkovitiju provedbu pravila o tržišnom natjecanju i osiguravanju pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (4),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2019. o Izvješću Komisije od 15. srpnja 2019. o politici tržišnog natjecanja za 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 11. prosinca 2019. o Izvješću Komisije od 15. srpnja 2019. o politici tržišnog natjecanja za 2018.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2019. o Izvješću Komisije od 15. srpnja 2019. o politici tržišnog natjecanja za 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2019. o Izvješću Komisije od 15. srpnja 2019. o politici tržišnog natjecanja za 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće od 4. travnja 2019. naslovljeno „Politika tržišnog natjecanja za digitalno doba”, koje su sastavili stručnjaci na visokoj razini Europske komisije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 4. travnja 2019. naslovljeno „Politika tržišnog natjecanja za digitalno doba”, koje su sastavili stručnjaci na visokoj razini Europske komisije,

| — | uzimajući u obzir preliminarno mišljenje od 26. ožujka 2014. Europskog nadzornika za zaštitu podataka naslovljeno „Privatnost i konkurentnost u razdoblju velike količine podataka: međusobna povezanost između zaštite podataka, prava tržišnog natjecanja i zaštite podataka u digitalnom gospodarstvu” i mišljenje 8/2016 od 23. rujna 2016. Europskog nadzornika za zaštitu podataka naslovljeno „Usklađena provedba temeljnih prava u razdoblju velike količine podataka”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preliminarno mišljenje od 26. ožujka 2014. Europskog nadzornika za zaštitu podataka naslovljeno „Privatnost i konkurentnost u razdoblju velike količine podataka: međusobna povezanost između zaštite podataka, prava tržišnog natjecanja i zaštite podataka u digitalnom gospodarstvu” i mišljenje 8/2016 od 23. rujna 2016. Europskog nadzornika za zaštitu podataka naslovljeno „Usklađena provedba temeljnih prava u razdoblju velike količine podataka”,

| — | uzimajući u obzir Izjavu Europskog odbora za zaštitu podataka od 29. kolovoza 2018. o učincima gospodarske koncentracije na zaštitu podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu Europskog odbora za zaštitu podataka od 29. kolovoza 2018. o učincima gospodarske koncentracije na zaštitu podataka,

| — | uzimajući u obzir pismo koje su 4. veljače 2020. ministri gospodarstva i financija Francuske, Njemačke, Italije i Poljske poslali povjerenici Margrethe Vestager, kao i zajednički doprinos Austrije, Češke, Estonije, Finske, Latvije, Litve, Luksemburga, Malte, Nizozemske, Poljske, Portugala, Slovačke, Slovenije, Španjolske i Švedske sastavljen tijekom pripreme za nadolazeće Europsko vijeće koje će se održati u ožujku 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo koje su 4. veljače 2020. ministri gospodarstva i financija Francuske, Njemačke, Italije i Poljske poslali povjerenici Margrethe Vestager, kao i zajednički doprinos Austrije, Češke, Estonije, Finske, Latvije, Litve, Luksemburga, Malte, Nizozemske, Poljske, Portugala, Slovačke, Slovenije, Španjolske i Švedske sastavljen tijekom pripreme za nadolazeće Europsko vijeće koje će se održati u ožujku 2020.,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Francuske, Njemačke i Poljske od 4. srpnja 2019. naslovljen „Za modernizaciju europske politike tržišnog natjecanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Francuske, Njemačke i Poljske od 4. srpnja 2019. naslovljen „Za modernizaciju europske politike tržišnog natjecanja”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske organizacije za zaštitu potrošača (BEUC) iz 2019. pod naslovom „Uloga politike tržišnog natjecanja u zaštiti dobrobiti potrošača u digitalnom dobu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske organizacije za zaštitu potrošača (BEUC) iz 2019. pod naslovom „Uloga politike tržišnog natjecanja u zaštiti dobrobiti potrošača u digitalnom dobu”,

| — | uzimajući u obzir odluku Komisije od 7. siječnja 2019. da se sedam skupina pravila EU-a o državnim potporama (inicijativa o modernizaciji državnih potpora za razdoblje 2014.–2020.) produlje do kraja 2022. te da se u međuvremenu pokrenu evaluacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Komisije od 7. siječnja 2019. da se sedam skupina pravila EU-a o državnim potporama (inicijativa o modernizaciji državnih potpora za razdoblje 2014.–2020.) produlje do kraja 2022. te da se u međuvremenu pokrenu evaluacije,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. ožujka i 27. svibnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. ožujka i 27. svibnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir izjavu 18 država članica na 6. sastanku ministara pod naslovom „Prijatelji industrije” od 18. prosinca 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu 18 država članica na 6. sastanku ministara pod naslovom „Prijatelji industrije” od 18. prosinca 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Strateškog foruma za važne projekte od zajedničkog europskog interesa pod naslovom „Jačanje lanaca strateške vrijednosti za europsku industriju spremnu na budućnost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Strateškog foruma za važne projekte od zajedničkog europskog interesa pod naslovom „Jačanje lanaca strateške vrijednosti za europsku industriju spremnu na budućnost”,

| — | uzimajući u obzir aktualnu reviziju smjernica o horizontalnoj suradnji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktualnu reviziju smjernica o horizontalnoj suradnji,

| — | uzimajući u obzir javno savjetovanje o uredbama o horizontalnom skupnom izuzeću, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno savjetovanje o uredbama o horizontalnom skupnom izuzeću,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. lipnja 2019. naslovljeno „Prema prilagođenom europskom pravnom okviru za poduzeća socijalne ekonomije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. lipnja 2019. naslovljeno „Prema prilagođenom europskom pravnom okviru za poduzeća socijalne ekonomije”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu i Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0022/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0022/2020),

| A. | budući da tržišno natjecanje i učinkovita provedba politike tržišnog natjecanja trebaju donositi koristi svim građanima EU-a, posebno onima u osjetljivom položaju potrošača, uz istovremeno promicanje inovacija i poštenog tržišnog natjecanja među poduzećima koja posluju na jedinstvenom tržištu, posebno jamčenjem da mala i srednja poduzeća imaju priliku za pravedno natjecanje; |
| --- | --- |

A.

budući da tržišno natjecanje i učinkovita provedba politike tržišnog natjecanja trebaju donositi koristi svim građanima EU-a, posebno onima u osjetljivom položaju potrošača, uz istovremeno promicanje inovacija i poštenog tržišnog natjecanja među poduzećima koja posluju na jedinstvenom tržištu, posebno jamčenjem da mala i srednja poduzeća imaju priliku za pravedno natjecanje;

| B. | budući da se politika tržišnog natjecanja treba prilagoditi digitalnim, ekološkim, geopolitičkim, industrijskim i društvenim izazovima te treba biti usklađena s prioritetima iz Europskog zelenog plana i ciljevima Pariškog sporazuma kako bi se osigurali jednaki uvjeti u svim sektorima kao temelj socijalne tržišne ekonomije EU-a, istovremeno uzimajući u obzir poduzeća socijalne ekonomije; |
| --- | --- |

B.

budući da se politika tržišnog natjecanja treba prilagoditi digitalnim, ekološkim, geopolitičkim, industrijskim i društvenim izazovima te treba biti usklađena s prioritetima iz Europskog zelenog plana i ciljevima Pariškog sporazuma kako bi se osigurali jednaki uvjeti u svim sektorima kao temelj socijalne tržišne ekonomije EU-a, istovremeno uzimajući u obzir poduzeća socijalne ekonomije;

| C. | budući da globalna suradnja u području provedbe prava tržišnog natjecanja pomaže pri izbjegavanju nedosljednosti u pravnim lijekovima i ishodima mjera provedbe te poduzećima pomaže smanjiti troškove usklađivanja; |
| --- | --- |

C.

budući da globalna suradnja u području provedbe prava tržišnog natjecanja pomaže pri izbjegavanju nedosljednosti u pravnim lijekovima i ishodima mjera provedbe te poduzećima pomaže smanjiti troškove usklađivanja;

| D. | budući da bi politika tržišnog natjecanja na brzorastućim digitalnim tržištima u određenim slučajevima mogla biti prespora i stoga potencijalno neučinkovita u pogledu rješavanja sustavnog nefunkcioniranja tržišta i ponovne uspostave tržišnog natjecanja; budući da bi dodatno ex ante reguliranje i praćenje moglo biti korisno u pogledu jamčenja učinkovitijeg nadzora; |
| --- | --- |

D.

budući da bi politika tržišnog natjecanja na brzorastućim digitalnim tržištima u određenim slučajevima mogla biti prespora i stoga potencijalno neučinkovita u pogledu rješavanja sustavnog nefunkcioniranja tržišta i ponovne uspostave tržišnog natjecanja; budući da bi dodatno ex ante reguliranje i praćenje moglo biti korisno u pogledu jamčenja učinkovitijeg nadzora;

| E. | budući da bi europska tijela nadležna za tržišno natjecanje isto tako trebala pomno izbjegavati nedostatnu provedbu prava na digitalnim tržištima, s obzirom na to da su ta tržišta oprezna u pogledu prestroge provedbe prava; |
| --- | --- |

E.

budući da bi europska tijela nadležna za tržišno natjecanje isto tako trebala pomno izbjegavati nedostatnu provedbu prava na digitalnim tržištima, s obzirom na to da su ta tržišta oprezna u pogledu prestroge provedbe prava;

| F. | budući da je primarni cilj politike tržišnog natjecanja EU-a sprečavanje neravnoteža u pogledu tržišnog natjecanja u cilju očuvanja integriteta unutarnjeg tržišta i zaštite potrošača; |
| --- | --- |

F.

budući da je primarni cilj politike tržišnog natjecanja EU-a sprečavanje neravnoteža u pogledu tržišnog natjecanja u cilju očuvanja integriteta unutarnjeg tržišta i zaštite potrošača;

| G. | budući da su nedavni skandali povezani s podacima, istrage i dokazi pokazali na koji način platforme prikupljaju, koriste i prodaju podatke trećim stranama te na koji su način dominantni subjekti i platforme u području tehnologija sustavno pratili potrošače na internetu; |
| --- | --- |

G.

budući da su nedavni skandali povezani s podacima, istrage i dokazi pokazali na koji način platforme prikupljaju, koriste i prodaju podatke trećim stranama te na koji su način dominantni subjekti i platforme u području tehnologija sustavno pratili potrošače na internetu;

Uloga politike tržišnog natjecanja na globaliziranim tržištima

| 1. | ističe da je međunarodna suradnja ključna u kontekstu globalizacije kako bi se osigurala učinkovita provedba prava tržišnog natjecanja; poziva Komisiju da nastavi razvijati utjecaj politike tržišnog natjecanja EU-a u svijetu, posebno nastavljajući odgovarajući dijalog i jačajući suradnju s SAD-om, Kinom, Japanom i drugim trećim zemljama, kada je to moguće, uspostavom sporazuma o suradnji druge generacije kojima se omogućuje učinkovitija razmjena informacija između tijela nadležnih za tržišno natjecanje; podržava angažiranost Komisije i nacionalnih tijela nadležnih za tržišno natjecanje u Međunarodnoj mreži za tržišno natjecanje; potiče Komisiju da zahtijeva da se pravila o tržišnom natjecanju (koja obuhvaćaju i državne potpore) uvrste u sve sporazume EU-a o slobodnoj trgovini te da budu obuhvaćena u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO) kako bi se osiguralo poštovanje poštenog tržišnog natjecanja na svim razinama; sa žaljenjem napominje da je paraliza unutar Tijela za rješavanje sporova WTO-a negativno utjecala na Komisiju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da razvije alate kojima će se omogućiti bolje praćenje izravnih stranih ulaganja u svim državama članicama kako bi se osigurala brza provedba mehanizma za provjeru izravnih stranih ulaganja te da predloži alat za jačanje aktualnog mehanizma, istovremeno osiguravajući da je Europska unija i dalje otvorena i privlačna za izravna strana ulaganja; usmjerava pozornost Komisije na činjenicu da poduzeća u trećim zemljama ostvaruju pogodnosti na svojim domaćim tržištima, što bi moglo dovesti do neravnoteže tržišnog natjecanja prilikom ulaganja u jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Komisije da zajamči reciprocitet s trećim zemljama u pogledu javne nabave, državnih potpora i politike ulaganja, uključujući razmatranjem socijalnog i ekološkog dampinga; podsjeća na potrebu da se tržišta javne nabave otvore u trećim zemljama do kojih još uvijek nije omogućen pristup; potiče Komisiju da radi na pristupanju ključnih trećih zemalja, poput Kine, Sporazumu WTO-a o javnoj nabavi s prihvatljivom inicijalnom ponudom; ističe da se svakim instrumentom za bolje otvaranje međunarodnog tržišta, kao što je instrument EU-a za međunarodnu javnu nabavu, koji treba biti dovršen do 2021. trebaju spriječiti dodatna birokracija i nove neravnoteže na tržištu koje negativno utječu na poduzeća u EU-u; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da zajamči pošteno tržišno natjecanje između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine nakon njezina izlaska iz EU-a kako bi se osigurali jednaki uvjeti i izbjegao damping; |
| --- | --- |

4.

| 5. | u potpunosti podržava provedbu važnih projekata od zajedničkog europskog interesa kao što je Europski savez za baterije (European Battery Alliance); poziva Komisiju da, kada je riječ o disruptivnim tehnologijama, potiče važne projekte od zajedničkog europskog interesa, da pojednostavi relevantne odredbe i uskladi svoje zahtjeve kako bi se odobrili i manji industrijski istraživački projekti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na potrebu da Komisija jednako nadzire državne potpore koju primaju subjekti iz EU-a i izvan EU-a kako bi se izbjegla asimetrija u odnosu na inozemne konkurente te da usmjeri povećanu pozornost na strana državna poduzeća koja njihove vlade subvencioniraju na načine koji su subjektima u EU-u zabranjeni pravilima o jedinstvenom tržištu EU-a; poziva Komisiju da razmotri nedavni prijedlog nizozemske vlade i mogućnost da se u pravo tržišnog natjecanja EU-a uvrsti stup kojim se Komisiji omogućuju prikladni istražni instrumenti u slučajevima kada se smatra da je poduzeće svojim postupanjem narušilo tržišno natjecanje zbog nacionalnih subvencija ili da je ostvarilo prekomjeran profit na temelju dominantnog položaja na domaćem tržištu (primjerice, uvrštavanjem provjera državnih potpora za poduzeća iz trećih zemalja u pravila EU-a o javnoj nabavi); |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja svoj zahtjev da Komisija istraži dovodi li program kupnje vrijednosnih papira korporativnog sektora do mogućeg narušavanja tržišnog natjecanja, posebno između malih i srednjih poduzeća te multinacionalnih poduzeća; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da čvršće podupre snažnu industrijsku politiku EU-a kako bi se zajamčila i održala visoka konkurentnost na svjetskim tržištima; ističe da Komisija i države članice trebaju promicati i podržavati projekte EU-a od strateškog interesa i ukloniti prepreke kako bi se otvorio put inovativnim predvodnicima EU-a u sektorima od posebnog prioritetnog značaja za EU, uz istovremeno poštovanje neovisne primjene pravila o tržišnom natjecanju kojima se jamče jednaki uvjeti; pojašnjava da takav pristup ne bi trebao škoditi interesima malih i srednjih poduzeća i potrošača te da bi trebao biti usmjeren na prelazak na gospodarstvo veće održivosti i konkurentnu industriju podataka i digitalnu infrastrukturu EU-a, kao što je razvoj 5G-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da iskoristi priliku preispitivanja smjernica o horizontalnim sporazumima o suradnji kako bi se stvorio fleksibilniji okvir i povećala pravna sigurnost za poduzeća; poziva Komisiju da pravovremeno i učinkovitije komunicira s nositeljima projekata suradnje određene veličine te da omogući postavljanje novih pitanja u okviru dobrovoljnog brzog postupka prijave; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da se Komisija u svojoj obavijesti od 9. prosinca 1997. (5) obvezala da će revidirati svoju definiciju relevantnog tržišta kako bi se u obzir uzela dugoročna vizija koja obuhvaća globalnu dimenziju, digitalizaciju i potencijalno buduće tržišno natjecanje; poziva Komisiju da se u svojim istragama nastavi oslanjati na čvrsta ekonomska i pravna načela poštovanjem načela o proporcionalnosti i provedbe propisanog postupka prilikom razmatranja novih vrsta tržišta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da su jednaki uvjeti na međunarodnoj razini u multilateralnom trgovinskom sustavu koji se temelji na pravilima i štiti prostor za donošenje politika država ključni za Europu, uključujući europska poduzeća, a posebno mala i srednja poduzeća, te za radnike i potrošače; smatra da se njima doprinosi poticanju održivog gospodarskog razvoja, jamčenju stabilnog i predvidljivog okruženja, postizanju veće konkurentnosti i uzajamnosti, osiguravanju i otvaranju dostojanstvenih radnih mjesta u EU-u i trećim zemljama te jamčenju visokih standarda rada i zaštite okoliša jer sve veći broj radnih mjesta ovisi o globalnim vrijednosnim lancima; u tom pogledu naglašava važnost povećane transparentnosti, održivosti i odgovornog poslovanja u globalnim vrijednosnim lancima te poziva EU da među ostalim mjerama razmotri uspostavu pravnog okvira za obveznu dužnu pažnju u globalnim lancima vrijednosti kao nužan korak za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da u svjetlu sve šire rasprave uskladi pravila EU-a o tržišnom natjecanju, industrijsku politiku i međunarodnu trgovinu jer oni moraju ići ruku pod ruku s održivošću i poštovanjem okoliša; ističe posebnu potrebu za financiranjem istraživanja kao temelja za inovacije i razvoj europskih poduzeća te kao glavnog elementa za poticanje trgovine i konkurentnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) imaju ključnu ulogu u međunarodnoj trgovini i da su ona odgovorna za oko 30 % izvoza robe iz EU-a u ostatak svijeta (6); smatra da je unutarnje tržište i dalje daleko najvažnije tržište za MSP-ove; podsjeća da bi, kako bi se MSP-ovima pomoglo da se nose s većim izazovima ulaska na nova tržišta i kako bi im se omogućilo da se natječu na temelju vlastitih zasluga, trgovinska politika i politika tržišnog natjecanja EU-a trebale doprinijeti gospodarskoj raznolikosti i trgovinskom okruženju koje pogoduje MSP-ovima te da bi time trebalo obuhvatiti razmatranje modernizacije definicije MSP-ova u EU-u, posebno dodavanjem kvalitativnih kriterija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | u potpunosti podržava nastojanja Komisije u kontekstu aktualne reforme WTO-a, uključujući njegovo žalbeno tijelo, da ažurira i učini djelotvorno provedivima multilateralna pravila o subvencijama ili sektorskim inicijativama kako bi se na odgovarajući način riješilo pitanje subvencija na međunarodnoj razini, posebno u pogledu industrijskih subvencija, poduzeća u državnom vlasništvu i prisilnih prijenosa tehnologije, te kako bi se djelovalo na suprotstavljanju politikama i praksama trećih zemalja koje nisu usmjerene na tržište; poziva Komisiju da u to područje u potpunosti uključi Europski parlament i države članice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da je učinkovita provedba odredbi trgovinskih sporazuma o održivom razvoju važna za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja te ekoloških i socijalnih standarda; u tom pogledu pozdravlja uvođenje ekoloških i socijalnih kriterija u postupku reformiranja mjera protiv državnih potpora i antidampinških mjera; smatra da bi se u kontekstu aktualne reforme WTO-a moglo istražiti i moguće uključivanje preciznih temeljnih normi Međunarodne organizacije rada (MOR) na koje se može podnijeti žalba u okviru prava WTO-a kako bi se doprinijelo stvaranju jednakih uvjeta na globalnoj razini; |
| --- | --- |

15.

| 16. | u tom kontekstu pozdravlja aktualne multilateralne pregovore o e-trgovini u okviru WTO-a te poziva na donošenje sveobuhvatnog i ambicioznog skupa pravila kojima će se razriješiti prepreke za digitalnu trgovinu, osigurati da se poduzeća mogu natjecati diljem svijeta s jednakim uvjetima za sve te povećati povjerenje potrošača u internetsko okruženje bez nanošenja štete europskim standardima zaštite podataka; naglašava da bi EU trebao imati vodeću ulogu u tim međunarodnim pregovorima uz blisko savjetovanje s Europskim parlamentom, državama članicama i dionicima, uključujući civilno društvo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da bi pristup unutarnjem tržištu EU-a trebao ovisiti o poštovanju sanitarnih, fitosanitarnih i okolišnih standarda; poziva Komisiju da zajamči da se trgovinskom politikom i politikom tržišnog natjecanja EU-a ne ugrožavaju ni poštovanje socijalnih i ekoloških standarda EU-a ni razvoj ambicioznijih standarda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da na odgovarajući način analizira i prouči tržišta javne nabave trećih zemalja s kojima ima sporazum o slobodnoj trgovini ili o njemu pregovara kako bi dogovorila najbolje uvjete pristupa za europska poduzeća; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da koordinira potrebne mjere uključenih glavnih uprava (Glavne uprave za trgovinu i Glavne uprave za tržišno natjecanje) kako bi se osiguralo da se pravilima o tržišnom natjecanju i njihovom provedbom jamči pošteno tržišno natjecanje za europska poduzeća na tržištima trećih zemalja i obratno; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da posebno obrati pozornost na ulogu uspostave međunarodnih normi za pošteno tržišno natjecanje; ustraje u tome da bi EU trebao ojačati svoj multilateralni pristup postavljanju normi, posebno u kontekstu Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO) i Međunarodne elektrotehničke komisije (IEC); upozorava na nacionalizaciju pristupa postavljanju normi, posebno u kontekstu kineske inicijative „Jedan pojas, jedan put” i drugih strategija za jačanje povezanosti; poziva Komisiju da u tom kontekstu uspostavi koordinatora na visokoj razini za politiku normizacije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe važnost uključivanja rodne perspektive i na multilateralnoj i na bilateralnoj razini, uključujući poglavlja o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima i kreiranje rodno osjetljivih mjera (npr. jamčenje da ex ante i ex post procjene učinka obuhvaćaju utjecaj trgovinske politike i trgovinskih sporazuma EU-a na rodna pitanja), kako bi se potaknulo tržišno natjecanje i promicao uključivi gospodarski rast; |
| --- | --- |

21.

Prilagodba tržišnog natjecanja digitalnom dobu

| 22. | poziva Komisiju da preispita pravila o spajanju i pripajanju te da ojača protumonopolsku aktivnost vodeći računa o učincima tržišne i mrežne moći povezane s osobnim i financijskim podacima; posebno poziva Komisiju da utvrdi da kontrola nad takvim podacima ukazuje na postojanje tržišne moći u skladu s njezinim smjernicama o članku 102. UFEU-a; poziva Komisiju da izvuče pouku iz spajanja Facebooka i WhatsAppa te da u skladu s time prilagodi svoje kriterije; stoga predlaže da svaka koncentracija takvih podataka na tržištu podliježe prethodnoj neformalnoj izjavi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da revidira pojam „zlouporabe dominantnog položaja” i doktrinu „ključnih instrumenata” kako bi se osiguralo da su pogodni i relevantni u digitalnom dobu; predlaže da se provede šira analiza tržišne moći povezane s učincima konglomerata i nadzornika („gatekeeper”) kako bi se riješio problem zlouporabe dominantnog položaja velikih subjekata i nedostatka interoperabilnosti; poziva Komisiju da provede savjetovanje s dionicima kako bi se razmotrila evolucija digitalnog gospodarstva, uključujući njegovu višestranu prirodu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da razmotri revidiranje pragova za pregled koncentracija kako bi se uvrstili čimbenici poput broja obuhvaćenih potrošača i vrijednosti povezanih transakcija, kao dio aktualnog preispitivanja Uredbe o koncentracijama (7); |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da u okviru svojeg aktualnog preispitivanja Uredbe o koncentracijama razmotri povećane razine koncentracija do kojih dolazi zbog horizontalnog vlasništva velikih društava za upravljanje imovinom, kao i uvođenje smjernica o primjeni članaka 101. i 102. u tom pogledu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da bi na specifičnim tržištima financijskih podataka (npr. trgovanje kapitalom, rejtinzi i mjerila) oligopolistična koncentracija mogla dovesti do slučajeva zlouporabe dominantnog položaja dobavljača koji imaju ulagače i potrošače financijskih podataka; poziva Komisiju da čvrsto djeluje protiv takvih slučajeva zlouporabe dominantnih položaja, kojima se ugrožava tok financijskih tržišta i koji su suprotni interesima održivog razvoja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da, iako su brojna novoosnovana poduzeća stvorena u nadi da će ih pripojiti veće poduzeće, otkup novoosnovanih poduzeća od strane dominantnih subjekata, uključujući velika tehnološka poduzeća i platforme, mogao bi predstavljati prepreku inovacijama i prijetnju suverenosti; poziva Komisiju i nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje da razmotre prakse poput pripajanja i njihove učinke na tržišno natjecanje, posebno u pogledu „ubojitih pripajanja” kako su definirani u izvješću stručnjaka na visokoj razini od 4. travnja 2019. pod naslovom „Politika tržišnog natjecanja za digitalno doba”; poziva Komisiju da provede studiju o prebacivanju tereta dokazivanja u skladu sa Zakonom o digitalizaciji u okviru njemačkog prava tržišnog natjecanja („GWB-Digitalisierungsgesetz”) koji je objavljen u listopadu 2019.; |
| --- | --- |

27.

| 28. | traži od Komisije da procijeni na koji se način mogu uvesti stroži režimi pristupa podacima, uključujući interoperabilnost podataka, posebno kada se pristupom podacima otvaraju sekundarna tržišta za komplementarne usluge ili kada su podaci ograničeni na dominantna poduzeća; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da neki subjekti, zbog njihova dvojnog statusa platforme i dobavljača, zloupotrebljavaju svoj položaj i nameću nepoštene uvjete konkurentima, neovisno o tome jesu li aktivni na internetu ili izvan njega; poziva Komisiju da razmotri problem davanja prednosti vlastitim proizvodima ili uslugama, uvede potrebne odredbe i primijeni odgovarajuće instrumente na one subjekte koji daju prednost vlastitim proizvodima ili uslugama; poziva Komisiju da razmotri mogućnost uvođenja ex ante regulatornih obveza u slučajevima kada pravo tržišnog natjecanja nije dovoljno da se zajamči sporivost na tim tržištima, čime bi se izbjeglo ograničavanje pristupa konkurentima i zajamčilo da se monopolizacijom budućih inovacija neće onemogućiti uklanjanje „uskih grla”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da Komisija razmatra potrebu za ciljanom ex ante regulacijom specifičnih sustavnih pitanja koja se mogu pojaviti na digitalnim tržištima; stoga poziva Komisiju da uvede centralizirani ex ante sustav praćenja tržišta (uzimajući u obzir rezultate procjene učinka), da nacionalnim i europskim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje i regulaciju omogući potrebna sredstva za anonimno prikupljanje podataka kako bi se nefunkcioniranje tržišta bolje i pravovremeno uočilo te da, kada je to prikladno, uvede ciljanu regulaciju kada prakse postanu sustavne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | stoga poziva Komisiju da utvrdi ključne digitalne subjekte i niz pokazatelja kojima se definira njihova sustavna priroda; ističe da bi se mogli razmotriti sljedeći pokazatelji: zlouporaba praksi određenih širokih mreža, kontrola nad znatnom količinom nereplikabilnih podataka, neizbježna situacija na višestranom tržištu ili mogućnost subjekta da sam definira tržišna pravila; |
| --- | --- |

31.

| 32. | usmjerava pozornost Komisije na preuzimanja operatera digitalnih podataka, uključujući zdravstvene, financijske i obrazovne podatke, koja provode strani subjekti koji drže monopol, kao i na rizike povezane sa zaštitom privatnosti koji nadilaze već ionako štetne učinke tih vrsta transakcija za tržišno natjecanje; poziva Komisiju da te aspekte uzme u obzir u okviru nadolazeće Europske strategije za podatke te da istraži unakrsno korištenje podataka, u slučajevima kada se podaci iz jedne usluge koriste za proširenje ponude platforme na nove usluge; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja europsku podatkovnu strategiju Komisije predstavljenu 19. veljače 2020., čiji je cilj poboljšati upotrebu podataka u korist potrošača i poduzeća; podržava namjeru Komisije da donese zakonodavstvo o upotrebi podataka i pristupu podacima; naglašava važnost zaštite osobnih podataka potrošača i načina na koji se oni dijele kako bi se povećali sigurnost i povjerenje potrošača; ističe da se potrošačima treba zajamčiti da su njihovi podaci sigurni, i da stoga sveobuhvatna suradnja u pogledu sigurnosti podataka treba postati prioritet; naglašava da bi jedan od glavnih elemenata strategije također trebala biti klauzula kojom se sprečava prodaja osobnih podataka trećim stranama bez suglasnosti dotične osobe čiji se podaci obrađuju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da, iako posredničke platforme imaju važnu ulogu u pristupu potrošača internetskim uslugama, neke od njih zloupotrebljavaju svoj privilegirani položaj i ponašaju se kao nadzornici („gatekeeper”), među ostalim u zatvorenim ekosustavima i internetskim platformama za trgovanje; poziva Komisiju da u okviru svoje politike tržišnog natjecanja usmjeri posebnu pozornost na takve nadzornike i da čim prije dovrši svoje aktualne istrage; |
| --- | --- |

34.

| 35. | potiče Komisiju da ojača pravo potrošača na izbor, ulogu Europske mreže centara za potrošače (ECC-Net) i provede studiju o tome je li potrebna uspostava europskog tijela za zaštitu potrošača; u tom kontekstu napominje da politika tržišnog natjecanja ne služi samo za jamčenje poštenih cijena za potrošače već i za pružanje kvalitete, raznolikosti i inovacija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da je u interesu Europske unije da se uspostave paneuropski platni sustavi; poziva Komisiju da podrži inicijative koje ostvaruju taj cilj i da prepozna da njihov uspjeh ovisi o inovativnoj prirodi sustava za potrošače i poduzeća te o održivosti njegova ekonomskog modela; |
| --- | --- |

36.

Učinkovitost instrumenata politike tržišnog natjecanja

| 37. | ističe da novčane kazne mogu utjecati na ugled kažnjenih poduzeća; međutim, ističe da čak kada se nameću velike novčane kazne, one često ne odvraćaju dovoljno od neželjenog ponašanja i mogu se u konačnici prenijeti na potrošače; poziva Komisiju da se koristi i alternativnim metodama i da, po potrebi, koristi strukturne mjere kako bi se u potpunosti zajamčila učinkovitost politike tržišnog natjecanja EU-a; ističe da bi u okviru budućih pravnih lijekova nalog za obustavu protuzakonitih radnji trebao biti puno preskriptivniji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća da može doći do zlouporabe tržišne moći čak i kada se proizvodi ili usluge pružaju besplatno; smatra da se dijeljenje privatnih podataka trećim stranama u svrhu marketinga ili prodaje često provodi bez prikladnog znanja potrošača jer se često ne pružaju alternative dijeljenju podataka; smatra da u digitalnom gospodarstvu koncentracija podataka u rukama malog broja poduzeća dovodi do nefunkcioniranja tržišta, prekomjernog izvlačenja rente i blokiranja ulaska novih subjekata na tržište; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća da je tržište internetskih pretraživača od posebne važnosti pri jamčenju konkurentnih uvjeta na jedinstvenom digitalnom tržištu; sa žaljenjem napominje da je jedan pretraživač koji drži preko 92 % udjela na tržištu internetskog pretraživanja u većini država članica postao nadzornik interneta; poziva na to da se doprinos svih dionika, koji obuhvaća posljednjih devet godina protumonopolske povijesti, iskoristi za hitnu procjenu jesu li predloženi pravni lijekovi doista dugoročno korisni potrošačima, internetskim korisnicima i internetskim poduzećima; poziva Komisiju da razmotri prijedlog koji je usmjeren na odvajanje pretraživača, kako je istaknuto u Rezoluciji Parlamenta od 27. studenoga 2014. o potpori pravima potrošača na jedinstvenom digitalnom tržištu (8), od njihovih komercijalnih usluga kako bi se prekinuo status quo, što bi potencijalno mogao biti dugoročni način ostvarenja poštenog i učinkovitog tržišnog natjecanja na europskom digitalnom tržištu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da su protumonopolske istrage spore, kao što je slučaj s Google Shoppingom, u usporedbi s brzim digitalnim tržištima; ističe da takva situacija dovodi do štetnih učinaka te do financijskih i strukturnih rizika kojima podliježu određeni subjekti ako pokrenu duge i skupe postupke; ističe da je potrebno poštovati propisani postupak, međutim, poziva Komisiju da se koristi brzim protumonopolskim postupcima i da pronađe nove poticaje, kao što je program oslobađanja od kazni i smanjenja kazni, kako bi poduzeća bolje surađivala u pogledu raskrinkavanja kartela diljem EU-a; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da je potrebno redovito razmatrati mogućnost korištenja privremenih mjera za obustavu svih praksi kojima se može ozbiljno ugroziti tržišno natjecanje; poziva Komisiju da ublaži kriterije u vezi s tim mjerama, uz poštovanje vladavine prava, kako bi se izbjegla nepopravljiva šteta; poziva Komisiju da revidira Obavijest o mjerama (9) vodeći računa o promjenama u digitalnom sektoru i njegovom razvoju tijekom posljednjih godina; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja trajne napore Komisije u pogledu suzbijanja zlouporabe od strane velikih platformi; poziva Komisiju da ponovno obrati pozornost na predmete u kojima predložene mjere očito nisu bile učinkovite u pogledu poboljšanja tržišnog natjecanja, kao što je slučaj s Google Shoppingom; naglašava da bi, u nedostatku ciljanih i učinkovitih mjera praćenja poslovanja koje su unaprijed testirane s obuhvaćenim poduzećem, moglo biti nužno potpuno strukturno odvajanje općih i specijaliziranih pretraživačkih usluga, uključujući lokalno pretraživanje; ističe da bi, u usporedbi sa strukturnim mjerama, mjere praćenja poslovanja mogle biti brzo rješenje kojim se uklanja mogućnost da konkurenti budu izgurani s tržišta tijekom produljenih rasprava o prodaji; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da Komisija treba dodijeliti dostatna sredstva kako bi se pravila EU-a o tržišnom natjecanju mogla učinkovito provesti; napominje da je potrebno zajamčiti specifičnu stručnost, posebno o sve važnijim pitanjima poput dominantnog položaja internetskih platformi ili umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da izda smjernice o tumačenju „znatnih prepreka učinkovitom tržišnom natjecanju” kako su navedene u Uredbi o koncentracijama, kako Komisija ne bi samo razmatrala cijene, rezultate i inovacije u slučaju spajanja, već i socijalne i ekološke troškove takvih transakcija u svjetlu načela iz UFEU-a, te da posebnu pozornost usmjeri na zaštitu okoliša; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da istraži novu uslugu tekućeg računa koju će u nadolazećim godinama neka od najvećih svjetskih tehnoloških poduzeća pružiti potrošačima; potiče Komisiju da posebnu pozornost usmjeri na njihov ulazak na to novo digitalno financijsko tržište, kao i na ogromnu količinu podataka koju će ta poduzeća prikupiti od svojih potrošača i potencijalno koristiti; |
| --- | --- |

45.

Pravila o tržišnom natjecanju koja podržavaju Europski zeleni plan

| 46. | pozdravlja Komunikaciju Komisije o europskom zelenom planu i u njemu utvrđene ciljeve kojima se želi poduprijeti troškovno učinkovit prijelaz na klimatsku neutralnost do 2050. i postupno ukinuti fosilna goriva; podržava najavljeno revidiranje Smjernica EU-a o državnim potporama do 2021. kako bi ih se uskladilo s tim ciljevima; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podržava Komisijinu reviziju smjernica o državnim potporama u svim relevantnim sektorima, kao što je prijevoz, uključujući zračni i pomorski, u skladu s ciljevima Europskog zelenog plana, i to primjenom načela pravednog prijelaza i priznavanjem komplementarne uloge vlada država članica u potpori ulaganjima u dekarbonizaciju i čistu energiju, uz istovremeno jamčenje jednakih uvjeta i ravnoteže na tržištu; poziva Komisiju da u kontekstu preispitivanja Direktive o oporezivanju energije (10) ispita stvaraju li aktualna porezna izuzeća nepošteni uvjeti tržišnog natjecanja među sektorima; poziva Komisiju da ispita dovodi li oslobođenje od poreza za kerozin do narušavanja tržišnog natjecanja koje koristi sektoru zrakoplovstva; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da, kao dio predstojeće revizije Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju, osigura veću fleksibilnost za potpore koje se dodjeljuju za energiju koju proizvode građani iz obnovljivih izvora, u skladu s obvezama koje je EU preuzeo u području klime; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da Komisija treba spriječiti sve potencijalne negativne učinke u slučajevima kada se velika poduzeća koriste javnim potporama, koje su im dodijeljene u cilju „ozelenjivanja” njihovih poslovnih modela, za druge ciljeve poput jačanja njihova dominantnog položaja u određenom sektoru; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da pruža daljnje smjernice i okvir za daljnja ulaganja u energetsku učinkovitost i obnovu zgrada, kao i za obnovu kapaciteta, hibridne projekte i pohranjivanje električne energije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | u tom pogledu ističe da, kako bi Europski zeleni plan bio uspješan, europski proizvođači održivih proizvoda i usluga trebaju prepoznati njegove prednosti i biti pošteđeni nepoštenog tržišnog natjecanja s poduzećima iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | napominje da Europski zeleni plan mora osigurati usklađenost politika u području poljoprivrede, klimatskog djelovanja, okoliša i trgovine; |
| --- | --- |

52.

Sektorske politike

| 53. | poziva Komisiju da se sustavnije koristi istragama u sektorima koji su ključni za svakodnevni život građana u digitalno doba, kao što su zdravlje, mobilnost, oglašavanje na internetu, energetika, turizam, uključujući praćenje gornjih granica cijena internetskih platformi za smještaj, kultura, financijske i platne usluge te mediji, uz održavanje visokih standarda EU-a; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da primi na znanje prisutnost monopola i oligopola na nacionalnim razinama kao potencijalni znak slabosti jedinstvenog tržišta ili prepreka poštenom tržišnom natjecanju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zahtijeva od Komisije da provede preliminarnu studiju o koncentraciji medijskog vlasništva u Europi, među ostalim u kontekstu multinacionalnih korporacija koje otkupljuju europske pružatelje medijskih usluga; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ponavlja da se oporezivanje ponekad koristi za dodjelu neizravne državne potpore, zbog čega se stvaraju nejednaki uvjeti natjecanja na unutarnjem tržištu; poziva Komisiju da ažurira svoje postojeće smjernice o pojmu državnih potpora kako bi se zajamčilo da države članice ne dodjeljuju državnu potporu u obliku poreznih povlastica; žali zbog zlouporabe odluka o porezima i pozdravlja nedavne presude Općeg suda kojima je potvrđeno da procjena odluke o porezima koju Komisija provodi u pogledu državnih potpora ne predstavlja porezno usklađivanje; napominje da se odluke Komisije često osporavaju na sudu te ih je stoga potrebno temeljito pripremiti; ustaje u tome da Komisija mora imati pristup informacijama koje porezna tijela država članica dijele među sobom kako bi bolje uočila kršenje pravila o tržišnom natjecanju; poziva na usvajanje prijedloga o konsolidiranoj osnovici poreza na dobit (CCCTB) i javnom izvješćivanju po državama; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost kažnjavanja država koje prekrše pravila o državnim potporama; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju da čim prije ispita neusklađenosti između pravila o državnoj potpori u području potpore za likvidaciju i sustava za sanaciju iz Direktive o oporavku i sanaciji banaka (11) te da u skladu s time revidira svoju Komunikaciju o bankarstvu od 30. srpnja 2013. (12), uključujući u svjetlu nedavnih slučajeva, vodeći računa o potrebi da se zaštite porezni obveznici; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva Komisiju da pomno razmotri slučajeve u bankarskom sektoru koji su potencijalno relevantni u pogledu tržišnog natjecanja u određenim državama članicama u kojima se potrošači trenutačno suočavaju s visokim kamatnim stopama (13) i nedostatkom transparentnosti u pogledu kredita, do čega možda dolazi zbog koncentracije vlasništva u bankarskom sektoru, što bi moglo dovesti do zavaravajućih praksi prodaje hipoteka; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da svake godine ocijeni jesu li i dalje ispunjeni zahtjevi za primjenu članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a u financijskom sektoru; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nadalje, poziva Komisiju da temeljito istraži i predloži daljnje mjere za rješavanje kvazi-monopola „velike četvorke”, četiriju računovodstvenih poduzeća koja provode reviziju nad najvećim kompanijama uvrštenima na burzu poput odvajanja usluga revizije od konzultantskih usluga i uspostave obavezne „zajedničke revizije” kako bi se poduzećima izvan „velike četvorke” omogućilo razvijanje kapaciteta potrebnih za revidiranje najvećih kompanija; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisiju da zajamči pošteno tržišno natjecanje i veću transparentnost u komercijalnim praksama platformi izvan interneta, uključujući supermarkete i hipermarkete, kako bi se zajamčilo da proizvođači u EU-u uživaju poštene uvjete i dobivaju poštenu cijenu za svoje proizvode; poziva Komisiju da nastavi sa svojom temeljitom analizom opsega i učinka nabavnih saveza, povezanih sa strategijama određivanja cijena i drugim strategijama, na gospodarsko funkcioniranje lanca opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima, posebno vodeći računa o posljedicama za male dobavljače i poljoprivrednike; žali zbog činjenice da prodaja uz gubitak nije na popisu praksi koje su zabranjene na razini EU-a; ističe da se u okviru strategije „od polja do stola” i prava tržišnog natjecanja u EU-u mora priznati važan doprinos primarnih proizvođača u nabavi visokokvalitetne hrane i ostvarivanju javnog dobra za društvo; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva na jasniju, fleksibilniju i predvidljiviju primjenu pravila o tržišnom natjecanju na proizvođače i organizacije proizvođača kako bi se povećala pravna sigurnost; stoga poziva Komisiju da ocjeni provedbu i razjasni odredbe Uredbe o jedinstvenom ZOT-u (14), posebno u pogledu iznimki na pravila o tržišnom natjecanju koje se dodjeljuju određenim sporazumima i praksama udruženih poljoprivrednika; potiče na uspostavu više organizacija proizvođača kako bi poljoprivrednici mogli ojačati svoj položaj i učinkovito pregovarati o cijenama te se boriti s neravnotežama moći unutar lanca opskrbe hranom; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisiju da iz pravila o državnim potporama izuzme porezne odredbe koje su države članice posebno uvele u cilju poticanja poljoprivrednika da provedu dobrovoljnu preventivnu štednju kako bi se uspješnije nosili sa sve većim klimatskim i zdravstvenim rizicima, kao i gospodarskim krizama; pozdravlja dovršetak preispitivanja Uredbe de minimis (15), kojom će se pomoći poljoprivrednicima da se suoče s klimatskim promjenama, uz istovremeno sprečavanje neravnoteža na tržištu; posebno ističe potrebu za jasnim smjernicama za poljoprivredni sektor u pogledu zahtjeva povezanih sa zaštitom okoliša i održivošću; pozdravlja aktualnu provjeru primjerenosti i učinkovitosti propisa o modernizaciji državnih potpora iz 2012. i aktualno preispitivanje Uredbe o skupnom izuzeću u poljoprivredi (16); |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju da provede evaluaciju primjene članka 209. Uredbe o jedinstvenom ZOT-u i razjasni njegovo područje primjene, posebno u pogledu odstupanja od pravila o tržišnom natjecanju za određene sporazume i prakse udruženih poljoprivrednika, kako bi se predmetnim subjektima pružila veća jasnoća i pravna sigurnost u slučajevima u kojima se primjenjuje taj članak te kako bi se Komisiji omogućila veća fleksibilnost u provedbi tog članka; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prepoznaje ulogu sektorskih organizacija u lancu, koje služe kao platforma za dijalog, istraživanje i razvoj, razmjenu najboljih praksi i transparentnost tržišta; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva na jačanje uloge sektorskih organizacija u cilju promicanja bolje uravnoteženih odnosa u lancu opskrbe hranom i podržava proširenje klauzule o podjeli vrijednosti na sve subjekte, a ne samo na prvog kupca, u sklopu predstojeće reforme ZPP-a u skladu s nacrtom izvješća o novoj zajedničkoj organizaciji tržišta poljoprivrednih proizvoda koji je u travnju 2019. usvojio Odbor Parlamenta za poljoprivredu i ruralni razvoj; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva da se u članku 210. Uredbe o jedinstvenom ZOT-u uvede brzo automatsko izuzeće od članka 101. UFEU-a, pod uvjetom da su ispunjena načela nužnosti i proporcionalnosti, kako bi se poljoprivrednim sektorskim organizacijama omogućilo da ispune zadaće koje su im povjerene Uredbom o jedinstvenom ZOT-u radi ostvarivanja ciljeva iz članka 39. UFEU-a; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju da se pobrine za to da se odredbe članka 222. Uredbe o jedinstvenom ZOT-u brzo aktiviraju kako bi se moglo reagirati na ozbiljne neravnoteže na tržištu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja uspjeh mjera za upravljanje ponudom uvedenih za kvalitetne sireve i šunke na zahtjev organizacija proizvođača, međustrukovnih organizacija i skupina subjekata; poziva na to da se odredbe Uredbe o jedinstvenom ZOT-u kojima se dopušta uvođenje pravila kontrole ponude prošire kako bi obuhvaćale sve proizvode koji nose zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla u cilju postizanja bolje ravnoteže između ponude i potražnje; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisiju da ostvari dijalog sa svim relevantnim dionicima o funkcioniranju lanca opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima te da prilagodi politiku tržišnog natjecanja EU-a u skladu s najnovijim kretanjima u trgovinskom okruženju; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pozdravlja donošenje Direktive (EU) 2019/633 od 17. travnja 2019. o nepoštenim trgovačkim praksama u odnosima među poduzećima u lancu opskrbe poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima (17), što predstavlja važan prvi korak u jamčenju poštenih uvjeta među subjektima te rješavanju pitanja neravnoteže pregovaračke moći u lancu opskrbe hranom; potiče države članice da tu direktivu što prije prenesu u nacionalne pravne sustave i poziva Komisiju da pomno prati napredak u njezinu prenošenju i promiče razmjenu najboljih praksi među državama članicama; potiče države članice da popis zabranjenih praksi prošire dodavanjem daljnjih nepoštenih praksi i da postave više standarde; |
| --- | --- |

72.

| 73. | podsjeća na to da je došlo do znatnog horizontalnog i vertikalnog restrukturiranja, što je dovelo do daljnje konsolidacije u već ionako koncentriranoj industriji sjemena, agrokemijskoj industriji, sektoru životinjske genetike i industriji poljoprivrednih strojeva, kao i u sektorima prerade i maloprodaje; poziva Komisiju da pri procjeni spajanja u tim sektorima uzme u obzir posljedice koje nadilaze potrošačke cijene; naglašava da se interesi poljoprivrednika u EU-u, građana i okoliša moraju štititi tako što se sveobuhvatno i holistički procjenjuje učinak, na razini poljoprivrednog gospodarstva, spajanja i pripajanja među dobavljačima sirovina u poljoprivredi, uključujući proizvođače proizvoda za zaštitu biljaka; |
| --- | --- |

73.

| 74. | smatra da je nužno da Komisija nastavi s detaljnim praćenjem tržišta pesticida, sjemena i karakteristika u EU-u te da prati utjecaj digitalizacije na sektor poljoprivrede; |
| --- | --- |

74.

| 75. | odlučno poziva Komisiju da uspostavi trajnu informacijsku platformu na razini EU-a u vezi s alatima za upravljanje rizikom kako bi se poljoprivrednicima pomoglo da se nose s nepredvidivim klimatskim uvjetima, nestabilnošću tržišta i drugim rizicima i preko koje će dionici moći razmjenjivati najbolje prakse, kao što je najavila u svojoj Komunikaciji o budućnosti hrane i poljoprivrede iz studenoga 2017.; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ističe da velike razlike u izravnim plaćanjima onemogućuju provedbu održivih inicijativa poljoprivrednika za klimu i okoliš te narušavaju tržišno natjecanje u EU-u; podsjeća na obvezu koju je Europsko vijeće preuzelo 7. i 8. veljače 2013. u pogledu usklađivanja plaćanja diljem EU-a do 2020.; |
| --- | --- |

76.

| 77. | skreće pozornost na sve veći broj prosvjeda poljoprivrednika i napominje da je kumulativni učinak sporazuma o slobodnoj trgovini na poljoprivredno-prehrambeni sektor EU-a jedan od problema koji ih zabrinjava; u tom se pogledu pita ne stavljaju li možda sporazumi o slobodnoj trgovini proizvođače iz poljoprivredno-prehrambenog sektora EU-a u nepovoljniji položaj na tržištu s obzirom na razlike u standardima u pogledu socijalne zaštite, zdravlja, rada, okoliša i dobrobiti životinja u trećim zemljama; stoga poziva Komisiju da što prije predstavi najnovije izvješće o kumulativnom učinku aktualnih i budućih trgovinskih sporazuma te poziva na primjenu načela uzajamnosti i usklađenosti u pogledu poljoprivrednih proizvoda te na zaštitu osjetljivih sektora u budućim i aktualnim trgovinskim pregovorima, jamčeći provedbu svih potrebnih inspekcija; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pozdravlja prijedlog uredbe o programu za jedinstveno tržište i, konkretnije, mjere u prehrambenom lancu koje se u okviru njega podupiru, kao što su veterinarske i fitosanitarne mjere koje se provode u situacijama ugroženog zdravlja životinja i biljaka; odlučno poziva Vijeće i Parlament da hitno zaključe pregovore i donesu uredbu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | naglašava važnost pravovremenog zaključivanja dvaju prijedloga prijelaznih uredaba koje je Komisija predstavila kako bi se izbjegla kašnjenja i komplikacije koji bi mogli dovesti do nestabilnosti tržišta; |
| --- | --- |

79.

| 80. | smatra ključnim da Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj zadrži sve nadležnosti u vezi s primjenom članaka 209. i 210. Uredbe o jedinstvenom ZOT-u i državnom potporom koja se koristi za promicanje razvoja poljoprivrednog i šumarskog sektora te ruralnih područja, čime se osigurava stručno znanje koje je potrebno za rješavanje relevantnih pitanja i koordinaciju djelovanja u tom području, što je nužno s obzirom na specifičnu prirodu tih sektora te u potpunosti u skladu s ciljevima i potporom predviđenima u okviru ZPP-a; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisiju da nastavi usmjeravati posebnu pozornost na pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa pri primjeni pravila o državnim potporama, posebno u kontekstu izoliranih, udaljenih ili perifernih regija i otoka u Uniji; ukazuje na određene poteškoće u primjeni pravila paketa Almunia za određene usluge od općeg gospodarskog interesa, kao što je poštanski sektor, čije se pružanje javnih usluga može definirati i organizirati na nacionalnoj razini u skladu s pravom EU-a; |
| --- | --- |

81.

| 82. | podsjeća na potrebu za smjernicama za bolje usmjerenje državne potpore, posebno u pogledu pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa, uključujući energetiku, prijevoz i telekomunikacije; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ponavlja svoj poziv da se regije bogate ugljenom utvrde kao područja kojima je potrebna potpora kako bi se pravila EU-a o državnim potporama mogla prilagoditi tako da se omogući donošenje mjera koje se odnose na potrebne strukturne promjene, s tim da se poduzeća koja posluju u tim regijama jasno obvežu da će poduzeti konkretne mjere u cilju postizanja ugljične neutralnosti i klimatskih ciljeva EU-a; podsjeća da se za aktivnosti koje su tradicionalno dio društveno odgovornog poslovanja ne smije primati privilegirana državna potpora; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pozdravlja činjenicu da je Komisija u svojem detaljnom preispitivanju Uredbe o općem skupnom izuzeću (GBER) (18) uvrstila produljenje tog programa na projekte Europske teritorijalne suradnje (tzv. Interreg); |
| --- | --- |

84.

| 85. | zabrinut je zbog neuravnoteženog postupanja prema operacijama koje EU financira ovisno o tome primaju li potporu EU-a iz sredstava kohezijske politike ili drugih fondova ili programa EU-a poput Obzor 2020./Obzor Europa ili EFSI2.0/InvestEU kako je Komisija predložila u svojem preispitivanju GBER-a; smatra da je potrebno očuvati jednake uvjete za projekte koji su slične prirode, a koji se različito financiraju jer bi se inače prednost davala određenim programima financiranja, dok bi drugi bili izuzeti; |
| --- | --- |

85.

Veća usmjerenost na građane uz pomoć Parlamenta

| 86. | poziva na to da se u politici tržišnog natjecanja bez izmjene Ugovora redovito koristi redovni zakonodavni postupak, po uzoru na postupak za Direktivu o protumonopolskoj naknadi štete (19) i Direktivu ECN+; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisiju da redovito izvješćuje Parlament o provedbi i praćenju sporazuma o suradnji u području tržišnog natjecanja te o provjeri izravnih stranih ulaganja; poziva Komisiju da zadrži visoke standarde o transparentnosti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ističe da Parlament želi imati veću ulogu u utvrđivanju i razvijanju općeg okvira politike tržišnog natjecanja; napominje da Parlament, kao promatrač, treba biti više uključen u rad radnih i stručnih skupina, kao što je Međunarodna mreža za tržišno natjecanje, kako bi se bolje upoznao s temama i ostao u toku s razvojem događanja te time bolje izvršavao svoju ulogu suzakonodavca; poziva Komisiju da posebno uključi Parlament pri sastavljanju instrumenata neobvezujućeg prava poput obavijesti i smjernica; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisiju da organizira višesektorske i međuinstitucijske forume koji će uključivati industriju, nacionalne regulatore, uključujući tijela za zaštitu podataka, skupine potrošača i druge relevantne dionike te da politiku tržišnog natjecanja poveže sa drugim područjima djelovanja; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ističe da se u aktualnom obrascu za podnošenje žalbe za slučajeve državne potpore zahtijevaju mnogi specifični detalji o tome kada je državna potpora dodijeljena, a to obični građani ne mogu nikako znati; stoga poziva Komisiju da pojednostavi obrazac za podnošenje žalbe kako bi se običnim građanima omogućilo podnošenje žalbi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | sa žaljenjem ukazuje na nedostatak informacija pruženih tijekom istraga Komisije nad podnesenim žalbama; poziva Komisiju da podnositelju žalbe pošalje potvrdu o primitku i obavijest o pokretanju istrage, uključujući predviđeno trajanje istrage; |
| --- | --- |

91.

| 92. | podsjeća na važnost koordinacije s nacionalnim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje i poziva Komisiju da Europskom parlamentu dostavi ocjenu provedbe Direktive ECN+; podsjeća da je Komisija u prilogu Direktivi ECN+ utvrdila da su privremene mjere tijelima za tržišno natjecanje ključan instrument u cilju jamčenja da tržišno natjecanje neće biti ugroženo tijekom trajanja istrage; podsjeća da je potrebno ocijeniti postoji li način da se usvajanje privremenih mjera u ECN-u pojednostavi unutar dvije godine od datuma prenošenja Direktive u nacionalno pravo u cilju omogućavanja tijelima nadležnima za tržišno natjecanje da se učinkovitije nose s razvojem situacije na brzim tržištima; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ističe da je politička neovisnost tijela nadležnih za tržišno natjecanje iznimno važna kako bi se zajamčile nepristranost i vjerodostojnost politike tržišnog natjecanja; prima na znanje da je za sprečavanje neravnoteže tržišnog natjecanja potreban javni nadzor nad lobiranjem u svim institucijama EU-a; stoga ponavlja svoj poziv za uspostavu poboljšanog registra transparentnosti EU-a; ustraje u redovitoj razmjeni s Komisijom u skladu s međuinstitucijskim sporazumom s Parlamentom; poziva izvršnu potpredsjednicu za tržišno natjecanje da ostane u bliskom kontaktu s odborom ECON i s njegovom radnom skupinom za tržišno natjecanje, prikladnim za ostvarenje redovitog dijaloga; |
| --- | --- |

93.

| 94. | podsjeća na to da se izvršna potpredsjednica Europske komisije za Europu spremnu za digitalno doba, tijekom saslušanja čiji je cilj bio njezino potvrđivanje, održanog 8. listopada 2019., obvezala da će njezini portfelji povezani s politikom digitalnog gospodarstva i tržišnim natjecanjem biti strogo odvojeni; |
| --- | --- |

94.

Odgovori politike tržišnog natjecanja na COVID-19

| 95. | pozdravlja brzu reakciju Komisije i donošenje privremenog okvira za mjere državne potpore i njegove dvije izmjene te uvjete koje predviđa za pomoć poduzećima pogođenima krizom; podržava Komisiju i države članice u primjeni pune fleksibilnosti predviđene privremenim okvirom za mjere državne potpore tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

95.

| 96. | podupire primjenu privremenog okvira za mjere državne potpore koliko god je to potrebno tijekom razdoblja oporavka; poziva Komisiju da pravovremeno ocijeni treba li taj privremeni okvir po potrebi produljiti i nakon kraja 2020.; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pozdravlja uvjete iz druge izmjene privremenog okvira u pogledu dokapitalizacije potpore poduzećima, posebno u pogledu zabrane isplate dividendi, otkupa dionica i raspodjele bonusa za banke i druga poduzeća, kao i zaštitne mjere protiv predatorskih postupaka usmjerenih na druga poduzeća iz EU-a kada je riječ o poduzećima koja su primila državnu potporu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | pozdravlja činjenicu da se državnim potporama koje se dodjeljuju bankama u sklopu privremenog okvira za mjere državne potpore osigurava financiranje gospodarstva i doprinosi jamčenju financijske stabilnosti, pri čemu se djeluje unutar čvrstog postojećeg zakonodavnog okvira predviđenog Direktivom o oporavku i sanaciji banaka i pravilima o sanaciji; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ističe da postoji rizik narušavanja tržišta i stvaranja nejednakih uvjeta zbog povećanih razlika u razinama državne potpore koju dodjeljuju države članice; prima na znanje Instrument za potporu solventnosti, koji je dio plana oporavka Next Generation EU, kojim se planira odgovoriti na rizike koje te razlike predstavljaju za cjelovitost jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pozdravlja izvanredna financijska sredstva i državne potpore za potporu poduzećima i radnicima u borbi protiv gospodarskih posljedica pandemije; poziva Komisiju da utvrdi zajedničke minimalne standarde kako bi se specificirao zahtjev da poduzeća koja primaju financijsku pomoć moraju poštovati ekološke, društvene i upravljačke kriterije i transparentnost oporezivanja, kako bi se izbjeglo da različiti nacionalni kriteriji dovedu do daljnjih razlika te kako bi se pokazalo da se primljena javna potpora upotrebljava za usklađivanje njihovog poslovanja s klimatskim i okolišnim ciljevima EU-a i Pariškim sporazumom; podsjeća da bi se potpora trebala dodjeljivati samo za pokrivanje gubitaka nastalih zbog COVID-a 19; naglašava da bi se državne potpore trebale dodjeljivati samo poduzećima koja se suočavaju s neposrednim posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19, a ne poduzećima koja su i prije krize imala financijske probleme; poziva da se poduzećima registriranima u poreznim oazama onemogući pristup državnim potporama ili paketima financijske potpore ako se ne obvežu da će promijeniti svoje poslovne prakse; |
| --- | --- |

100.

| 101. | pozdravlja komunikaciju Komisije o Privremenom okviru za procjenu protumonopolskih pitanja povezanih s poslovnom suradnjom pri odgovoru na aktualno izbijanje bolesti COVID-19; ističe da je Komisija izdala prvo pismo podrške od 2003.; ističe da je ova kriza ukazala na potrebu za brzim i učinkovitim odgovorima u ubrzanom okruženju te ističe prednosti participativne protumonopolske politike i pružanja pravne sigurnosti poduzećima pri stupanju u poslovnu suradnju u ključnim strateškim sektorima; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kada je riječ o učincima pandemije, naglašava da je potrebo ojačati gospodarsku otpornost ključnih europskih sektora poticanjem našeg gospodarskog oporavka preko istraživanja i inovacija; poziva Komisiju da pri reviziji Komunikacije o definiciji tržišta iz 1997. primijeni dinamičniji pristup i postavi kriterij inovacija kao temeljni element relevantne analize tržišta kada je riječ o europskoj kontroli koncentracija; poziva Komisiju da u okviru svoje revizije prikladnosti razmotri mogućnost zauzimanja naklonjenijeg pristupa sporazumima o suradnji te istraživanju i razvoju; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ističe da su zbog pandemije poduzeća postala izložena stranim ponudama; svjestan je da je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ukazala na nedostatke u opskrbnim lancima u EU-u i manjak strateške suverenosti EU-a u područjima kao što su medicinski proizvodi ili hrana, kao i potrebu da se ključna poduzeća i imovina u EU-u zaštite od neprijateljskog preuzimanja od strane velikih dominantnih aktera; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ističe da je od najveće važnosti pojačati napore EU-a u borbi protiv nepoštenog tržišnog natjecanja i antagonističkog ponašanja stranih državnih subjekata odnosno poduzeća povezanih s vladom prema ugroženim europskim poduzećima koja se suočavaju s padom poslovanja zbog pandemije bolesti COVID-19 jer je cilj takvog djelovanja preuzeti kontrolu nad ključnim europskim tehnologijama, infrastrukturom i stručnim znanjem; stoga poziva Komisiju da odmah predloži privremenu zabranu preuzimanja europskih poduzeća od strane stranih državnih subjekata odnosno poduzeća povezanih s vladom iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pozdravlja inicijative platformi društvenih medija za borbu protiv lažnih vijesti i širenje službenih informacija Svjetske zdravstvene organizacije o bolesti COVID-19 putem svojih platformi; međutim, upozorava na te platforme koje su imale znatnu tržišnu snagu još prije krize; podržava poziv Komisije da se provede studija o platformama sa značajnim mrežnim učincima koje imaju ulogu filtera mreže, kao dio predstojećeg ex ante prijedloga regulatornog okvira, pod uvjetom da to ne dovede do daljnjih kašnjenja; poziva Komisiju da platformama zabrani mikrociljano oglašavanje te da poveća transparentnost za korisnike; podržava suradnju u razvoju aplikacija za praćenje kontakata značajnih sudionika izvan Europe na tržištu operacijskog sustava pametnih telefona; poziva Komisiju da osigura da se prikupljanjem podataka neće dodatno učvrstiti tržišna snaga nekoliko dominantnih aktera; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ističe da kriza bolesti COVID-19 predstavlja egzistencijalni rizik za dosad neviđen broj poduzeća diljem EU-a te da je uzrokovala golem porast stopa nezaposlenosti; poziva Komisiju da procijeni je li koncept obrane posrnulog poduzeća koji se trenutačno primjenjuje prikladan svrsi trenutačne krize; čvrsto vjeruje da politika tržišnog natjecanja i industrijska politika zajedno mogu pomoći u izgradnji europskog suvereniteta na održiv način; pozdravlja Komisijinu strategiju industrijske politike; |
| --- | --- |

106.

| 107. | primjećuje učinkovit i djelotvoran rad Komisije tijekom krize COVID-19; ističe da je znatan dio ljudskih resursa trebalo preraspodijeliti za praćenje državnih potpora s obzirom na iznimne okolnosti; poziva na davanje više informacija o trenutačnom stanju resursa osoblja Glavne uprave za tržišno natjecanje i njihovu razvoju tijekom tog mandata; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poziva Komisiju da bolje informira Parlament o svom tekućem radu, posebno o reviziji definicije mjerodavnog tržišta i reviziji smjernica o državnim potporama; poziva Komisiju da Parlamentu dostavi detaljnu procjenu raspodjele ukupnog iznosa državnih potpora odobrenih u okviru privremenog okvira za državne potpore po državama članicama, sektoru i vrsti odobrene potpore (bespovratna sredstva, jamstva itd.), kao i svih dodatnih uvjeta koje primjenjuju države članice; smatra da bi panoptička i detaljna evaluacija zastupnicima u Europskom parlamentu pružila pregled ekonomskih mjera poduzetih na nacionalnoj razini, kao i konkretne pojedinosti o vrsti potpore, vrsti korisnika i načinu odobrenja, ako postoji; ističe da bi pregled stanja državnih potpora, koji sadrži nekoliko tablica i grafičkih prikaza o državnim potporama i njihovu utjecaju na unutarnje tržište, trebalo pravodobno ažurirati; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva Komisiju da nakon krize Parlamentu i Vijeću predstavi komunikaciju o učincima pandemije bolesti COVID-19 na tržišno natjecanje i provedbu prava tržišnog natjecanja, cjelovitost jedinstvenog tržišta i budućnost politike tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva Komisiju da bankama koje primaju državnu potporu nametne obvezu zadržavanja svojih usluga bankarstva s građanima/potrošačkog bankarstva te da zajamči da banke ne smiju koristiti krizu bolesti COVID-19 kao izgovor za trajno smanjenje takvih usluga; |
| --- | --- |

110.

o

o o

| 111. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, nacionalnim parlamentima i nacionalnim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0062.

(2)  SL C 247, 23.7.2019., str. 1.

(3)  SL L 11, 14.1.2019., str. 3.

(4)  SL L 186, 11.7.2019., str. 57.

(5)  SL C 372, 9.12.1997., str. 5.

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/International_trade_in_goods_by_enterprise_size

(7)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

(8)  SL C 289, 9.8.2016., str. 65.

(9)  SL C 267, 22.10.2008., str. 1.

(10)  SL L 283, 31.10.2003., str. 51.

(11)  SL L 173, 12.6.2014., str. 190.

(12)  SL C 216, 30.7.2013., str. 1.

(13)  https://data.worldbank.org/indicator/FR.INR.LNDP?locations=RO&most_recent_value_desc=false

(14)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

(15)  SL L 352, 24.12.2013., str. 1.

(16)  SL C 213, 8.9.2009., str. 9.

(17)  SL L 111, 25.4.2019., str. 59.

(18)  SL L 187, 26.6.2014., str. 1.

(19)  SL L 349, 5.12.2014., str. 1.

---

petak, 19. lipnja 2020.

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/37 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/37

---

P9_TA(2020)0164

Ponovno pokretanje istražnog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a i potencijalnog sukoba interesa

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o ponovnom pokretanju istražnog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a i potencijalnog sukoba interesa (2019/2987(RSP))

(2021/C 362/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 13. stavak 2. i članak 17. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. stavak 2. i članak 17. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne odluke i rezolucije o razrješnici Komisiji za godine 2014., 2015., 2016., 2017. i 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne odluke i rezolucije o razrješnici Komisiji za godine 2014., 2015., 2016., 2017. i 2018.,

| — | uzimajući u obzir administrativne istrage koje je proveo Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) u vezi s projektom u Češkoj Republici pod nazivom „Rodino gnijezdo”, u kojem su utvrđene „ozbiljne nepravilnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir administrativne istrage koje je proveo Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) u vezi s projektom u Češkoj Republici pod nazivom „Rodino gnijezdo”, u kojem su utvrđene „ozbiljne nepravilnosti”,

| — | uzimajući u obzir misiju za utvrđivanje činjenica u Češku Republiku koju je 26. i 27. ožujka 2014. proveo Odbor za proračunski nadzor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir misiju za utvrđivanje činjenica u Češku Republiku koju je 26. i 27. ožujka 2014. proveo Odbor za proračunski nadzor,

| — | uzimajući u obzir svoju rezolucija od 13. prosinca 2018. o sukobima interesa i zaštiti proračuna EU-a u Češkoj Republici (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezolucija od 13. prosinca 2018. o sukobima interesa i zaštiti proračuna EU-a u Češkoj Republici (1),

| — | uzimajući u obzir češki Zakon br. 159/2006 od 16. ožujka 2006. o sukobima interesa, čiji je članak 4. točka (c) stupio na snagu u veljači 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir češki Zakon br. 159/2006 od 16. ožujka 2006. o sukobima interesa, čiji je članak 4. točka (c) stupio na snagu u veljači 2017.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (2) (nova Financijska uredba), koja je stupila na snagu 2. kolovoza 2018., a posebno njezin članak 61., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (2) (nova Financijska uredba), koja je stupila na snagu 2. kolovoza 2018., a posebno njezin članak 61.,

| — | uzimajući u obzir članke 144. i 145. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 144. i 145. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (3),

| — | uzimajući u obzir pitanja i pritužbu upućene Komisiji u vezi s mogućim sukobom interesa u Češkoj Republici (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja i pritužbu upućene Komisiji u vezi s mogućim sukobom interesa u Češkoj Republici (4),

| — | uzimajući u obzir mišljenje pravne službe Komisije od 19. studenoga 2018. naslovljeno „Utjecaj članka 61. nove Financijske uredbe (sukob interesa) na plaćanja iz europskih strukturnih i investicijskih fondova”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje pravne službe Komisije od 19. studenoga 2018. naslovljeno „Utjecaj članka 61. nove Financijske uredbe (sukob interesa) na plaćanja iz europskih strukturnih i investicijskih fondova”,

| — | uzimajući u obzir konferenciju za medije koju je 4. prosinca 2019. održao glavni javni tužitelj u vezi s ponovnim pokretanjem istražnog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konferenciju za medije koju je 4. prosinca 2019. održao glavni javni tužitelj u vezi s ponovnim pokretanjem istražnog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a,

| — | uzimajući u obzir raspravu na plenarnoj sjednici održanoj 18. prosinca 2019. o sukobima interesa i korupciji koji utječu na zaštitu proračuna EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu na plenarnoj sjednici održanoj 18. prosinca 2019. o sukobima interesa i korupciji koji utječu na zaštitu proračuna EU-a,

| — | uzimajući u obzir raspravu na plenarnoj sjednici održanoj 15. siječnja 2020. o ponovnom pokretanju kaznenog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a i mogućeg sukoba interesa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir raspravu na plenarnoj sjednici održanoj 15. siječnja 2020. o ponovnom pokretanju kaznenog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a i mogućeg sukoba interesa,

| — | uzimajući u obzir misiju za utvrđivanje činjenica u Češku Republiku koju je od 26. do 28. veljače 2020. proveo Odbor za proračunski nadzor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir misiju za utvrđivanje činjenica u Češku Republiku koju je od 26. do 28. veljače 2020. proveo Odbor za proračunski nadzor,

| — | uzimajući u obzir Odluku Pl. ÚS 4/17 češkog Ustavnog suda od 18. veljače 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Pl. ÚS 4/17 češkog Ustavnog suda od 18. veljače 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je češki glavni javni tužitelj nedavno ponovno otvorio kaznenu istragu protiv češkog premijera Andreja Babiša, koja je prvotno otvorena nakon izvješća OLAF-a o nepravilnoj upotrebi subvencija EU-a namijenjenih malim poduzećima, a zatim obustavljena dvije godine kasnije; podsjeća da je Agrofert u okviru projekta „Rodino gnijezdo” umjetno osnovao poduzeće srednje veličine, koje je ostalo pod njegovom kontrolom, kako bi dobio sredstva namijenjena malim i srednjim poduzećima u ukupnom iznosu od oko 2 milijuna EUR; |
| --- | --- |

A.

budući da je češki glavni javni tužitelj nedavno ponovno otvorio kaznenu istragu protiv češkog premijera Andreja Babiša, koja je prvotno otvorena nakon izvješća OLAF-a o nepravilnoj upotrebi subvencija EU-a namijenjenih malim poduzećima, a zatim obustavljena dvije godine kasnije; podsjeća da je Agrofert u okviru projekta „Rodino gnijezdo” umjetno osnovao poduzeće srednje veličine, koje je ostalo pod njegovom kontrolom, kako bi dobio sredstva namijenjena malim i srednjim poduzećima u ukupnom iznosu od oko 2 milijuna EUR;

| B. | budući da je češki glavni javni tužitelj osudio odustajanje od kaznene istrage kao „nezakonito i preuranjeno” s obzirom na to da pravo EU-a nije uzeto u obzir, te dodao da postupak dodjele subvencija nije u dovoljnoj mjeri bio podvrgnut provjerama; |
| --- | --- |

B.

budući da je češki glavni javni tužitelj osudio odustajanje od kaznene istrage kao „nezakonito i preuranjeno” s obzirom na to da pravo EU-a nije uzeto u obzir, te dodao da postupak dodjele subvencija nije u dovoljnoj mjeri bio podvrgnut provjerama;

| C. | budući da se člankom 61. stavkom 1. Financijske uredbe (u vezi s člankom 61. stavkom 3.) utvrđuje:






  (a) | negativna obveza financijskih izvršitelja da spriječe situacije sukoba interesa u odnosu na proračun EU-a; |
| --- | --- | --- |

C.

budući da se člankom 61. stavkom 1. Financijske uredbe (u vezi s člankom 61. stavkom 3.) utvrđuje:

(a)

negativna obveza financijskih izvršitelja da spriječe situacije sukoba interesa u odnosu na proračun EU-a;

| (b) | pozitivna obveza financijskih izvršitelja da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi spriječili sukobe interesa pri obavljanju funkcija koje su u njihovoj odgovornosti te riješili situacije koje se objektivno mogu smatrati sukobom interesa; |
| --- | --- |

(b)

pozitivna obveza financijskih izvršitelja da poduzmu odgovarajuće mjere kako bi spriječili sukobe interesa pri obavljanju funkcija koje su u njihovoj odgovornosti te riješili situacije koje se objektivno mogu smatrati sukobom interesa;

| D. | budući da se člankom 63. Financijske uredbe od država članica zahtijeva da uspostave sustave upravljanja i kontrole kojima bi se, u skladu s člankom 36. stavkom 3., trebalo omogućiti izbjegavanje sukoba interesa; |
| --- | --- |

D.

budući da se člankom 63. Financijske uredbe od država članica zahtijeva da uspostave sustave upravljanja i kontrole kojima bi se, u skladu s člankom 36. stavkom 3., trebalo omogućiti izbjegavanje sukoba interesa;

| E. | budući da je češki Zakon br. 159/2006 o sukobu interesa u veljači 2017. izmijenjen proširenim popisom zabranjenih aktivnosti, uključujući odredbe kojima se određenim poduzećima zabranjuje sudjelovanje u postupcima javne nabave, čak i u ulozi podugovaratelja, ili primanje bespovratnih sredstava; budući da je cilj tog zakona spriječiti sukobe interesa u bilo kakvom obliku; |
| --- | --- |

E.

budući da je češki Zakon br. 159/2006 o sukobu interesa u veljači 2017. izmijenjen proširenim popisom zabranjenih aktivnosti, uključujući odredbe kojima se određenim poduzećima zabranjuje sudjelovanje u postupcima javne nabave, čak i u ulozi podugovaratelja, ili primanje bespovratnih sredstava; budući da je cilj tog zakona spriječiti sukobe interesa u bilo kakvom obliku;

| F. | budući da se pravilima o javnoj nabavi države članice obvezuju na izbjegavanje sukoba interesa (članak 24. Direktive 2014/24/EU (5)), uključujući izravne ili neizravne osobne interese, te da postoje pravila za postupanje u situacijama koje se smatraju sukobom interesa, kao i posebne obveze u okviru zajedničkog upravljanja (npr. Uredba (EU) br. 1303/2013); |
| --- | --- |

F.

budući da se pravilima o javnoj nabavi države članice obvezuju na izbjegavanje sukoba interesa (članak 24. Direktive 2014/24/EU (5)), uključujući izravne ili neizravne osobne interese, te da postoje pravila za postupanje u situacijama koje se smatraju sukobom interesa, kao i posebne obveze u okviru zajedničkog upravljanja (npr. Uredba (EU) br. 1303/2013);

| G. | budući da, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije (6)„sukob interesa predstavlja, objektivno i sam po sebi, ozbiljnu nepravilnost, a da pri tome nema potrebe da ga se definira tako što će se uzeti u obzir namjere zainteresiranih stranaka i to jesu li one postupale u dobroj ili lošoj vjeri”; |
| --- | --- |

G.

budući da, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije (6)„sukob interesa predstavlja, objektivno i sam po sebi, ozbiljnu nepravilnost, a da pri tome nema potrebe da ga se definira tako što će se uzeti u obzir namjere zainteresiranih stranaka i to jesu li one postupale u dobroj ili lošoj vjeri”;

| H. | budući da je Komisija obvezna obustaviti plaćanja u slučajevima u kojima postoje ozbiljne manjkavosti u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole i kada na vidjelo izađu ozbiljne nepravilnosti u vezi sa sukobom interesa koje dotad nisu bile otkrivene, prijavljene ni ispravljene; |
| --- | --- |

H.

budući da je Komisija obvezna obustaviti plaćanja u slučajevima u kojima postoje ozbiljne manjkavosti u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole i kada na vidjelo izađu ozbiljne nepravilnosti u vezi sa sukobom interesa koje dotad nisu bile otkrivene, prijavljene ni ispravljene;

| I. | budući da je Agrofert konglomerat koji je osnovao češki premijer i koji se sastoji od više od 230 poduzeća i ima više od 34 000 zaposlenika (2017.); budući da se otkrilo da je Andrej Babiš stvarni vlasnik Agroferta, koji s pomoću uzajamnih fondova AB I i AB II, čiji je on osnivač i istovremeno jedini korisnik, kontrolira Grupaciju Agrofert, u kojoj se, među ostalim, nalazi niz važnih čeških medija; budući da u slučaju da Andrej Babiš odluči raspustiti te uzajamne fondove, on ponovno stječe puno vlasništvo nad svom njihovom imovinom; |
| --- | --- |

I.

budući da je Agrofert konglomerat koji je osnovao češki premijer i koji se sastoji od više od 230 poduzeća i ima više od 34 000 zaposlenika (2017.); budući da se otkrilo da je Andrej Babiš stvarni vlasnik Agroferta, koji s pomoću uzajamnih fondova AB I i AB II, čiji je on osnivač i istovremeno jedini korisnik, kontrolira Grupaciju Agrofert, u kojoj se, među ostalim, nalazi niz važnih čeških medija; budući da u slučaju da Andrej Babiš odluči raspustiti te uzajamne fondove, on ponovno stječe puno vlasništvo nad svom njihovom imovinom;

| J. | budući da je u siječnju i veljači 2019. nekoliko službi Komisije (DG REGIO/DG EMPL, DG AGRI (pridruženi DG)) provelo koordiniranu i sveobuhvatnu reviziju primjene prava EU-a i nacionalnog prava; budući da DG AGRI upravo ispituje navodne sukobe interesa češkog ministra poljoprivrede; |
| --- | --- |

J.

budući da je u siječnju i veljači 2019. nekoliko službi Komisije (DG REGIO/DG EMPL, DG AGRI (pridruženi DG)) provelo koordiniranu i sveobuhvatnu reviziju primjene prava EU-a i nacionalnog prava; budući da DG AGRI upravo ispituje navodne sukobe interesa češkog ministra poljoprivrede;

| K. | budući da je Komisija češkim vlastima poslala završno izvješće o reviziji koju su, na temelju navoda o sukobu interesa u Češkoj Republici u smislu članka 61. Financijske uredbe koji su procurili u češkim medijima, proveli DG REGIO i DG EMPL; |
| --- | --- |

K.

budući da je Komisija češkim vlastima poslala završno izvješće o reviziji koju su, na temelju navoda o sukobu interesa u Češkoj Republici u smislu članka 61. Financijske uredbe koji su procurili u češkim medijima, proveli DG REGIO i DG EMPL;

| L. | budući da je Odbor za proračunski nadzor 16. prosinca 2019. održao sastanak zatvoren za javnost s povjerenikom za proračun i upravu Johannesom Hahnom; |
| --- | --- |

L.

budući da je Odbor za proračunski nadzor 16. prosinca 2019. održao sastanak zatvoren za javnost s povjerenikom za proračun i upravu Johannesom Hahnom;

| M. | budući da je povjerenik Hahn izvijestio Odbor za proračunski nadzor da će Komisija zaključke svoje revizije objaviti tek nakon što se svi dokazi propisno razmotre i temeljito analiziraju; budući da su češke vlasti 29. svibnja 2020. dostavile svoje odgovore na završno izvješće o reviziji koju je proveo DG REGIO; |
| --- | --- |

M.

budući da je povjerenik Hahn izvijestio Odbor za proračunski nadzor da će Komisija zaključke svoje revizije objaviti tek nakon što se svi dokazi propisno razmotre i temeljito analiziraju; budući da su češke vlasti 29. svibnja 2020. dostavile svoje odgovore na završno izvješće o reviziji koju je proveo DG REGIO;

| N. | budući da je revizija Komisije još u tijeku i da su, kao mjera predostrožnosti te dok se situacija ne razjasni, obustavljena sva plaćanja iz proračuna EU-a u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova poduzećima koja su u izravnom ili neizravnom vlasništvu Andreja Babiša i koja bi mogla biti uključena u navodni sukob interesa; |
| --- | --- |

N.

budući da je revizija Komisije još u tijeku i da su, kao mjera predostrožnosti te dok se situacija ne razjasni, obustavljena sva plaćanja iz proračuna EU-a u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova poduzećima koja su u izravnom ili neizravnom vlasništvu Andreja Babiša i koja bi mogla biti uključena u navodni sukob interesa;

| O. | budući da je Komisija češkim vlastima obustavila vraćanje sredstava koja su u okviru Fonda za ruralni razvoj uplaćena za projekte grupacije Agrofert koji bi mogli biti uključeni u navodni sukob interesa; |
| --- | --- |

O.

budući da je Komisija češkim vlastima obustavila vraćanje sredstava koja su u okviru Fonda za ruralni razvoj uplaćena za projekte grupacije Agrofert koji bi mogli biti uključeni u navodni sukob interesa;

| P. | budući da češki parlament nema nadzor nad mogućim javnim natječajima, češkim nacionalnim subvencijama ili javnim ulaganjima uz državnu potporu od kojih bi Grupacija Agrofert mogla i dalje profitirati; |
| --- | --- |

P.

budući da češki parlament nema nadzor nad mogućim javnim natječajima, češkim nacionalnim subvencijama ili javnim ulaganjima uz državnu potporu od kojih bi Grupacija Agrofert mogla i dalje profitirati;

| Q. | budući da je Grupacija Agrofert vlasnik dviju najvećih čeških dnevnih novina, Mladá fronta Dnes i Lidové Noviny, te da kontrolira televizijsku postaju Óčko i radijske postaje Impuls i RockZone; budući da je prema izvješću Europske federacije novinara Andrej Babiš de facto vlasnik 30 % privatnih medija u Češkoj Republici (7); |
| --- | --- |

Q.

budući da je Grupacija Agrofert vlasnik dviju najvećih čeških dnevnih novina, Mladá fronta Dnes i Lidové Noviny, te da kontrolira televizijsku postaju Óčko i radijske postaje Impuls i RockZone; budući da je prema izvješću Europske federacije novinara Andrej Babiš de facto vlasnik 30 % privatnih medija u Češkoj Republici (7);

| R. | budući da su prihodi Grupacije Agrofert znatno porasli u periodu dok je Andrej Babiš obnašao javnu dužnost te da je istodobno Grupacija Agrofert primila poljoprivredne subvencije EU-a u ukupnom iznosu od 970 414 000 CZK za 2016., 1 048 685 000 CZK za 2017. i 973 284 000 CZK za 2018., i to samo u Češkoj Republici; budući da je Grupacija Agrofert navodno u Češkoj Republici primila subvencije iz Kohezijskog fonda EU-a u iznosu od 427 385 000 CZK za razdoblje 2014. – 2020.; budući da je Grupacija Agrofert vjerojatno primila i dodatne subvencije u drugim državama članicama, kao što su Slovačka i Njemačka; |
| --- | --- |

R.

budući da su prihodi Grupacije Agrofert znatno porasli u periodu dok je Andrej Babiš obnašao javnu dužnost te da je istodobno Grupacija Agrofert primila poljoprivredne subvencije EU-a u ukupnom iznosu od 970 414 000 CZK za 2016., 1 048 685 000 CZK za 2017. i 973 284 000 CZK za 2018., i to samo u Češkoj Republici; budući da je Grupacija Agrofert navodno u Češkoj Republici primila subvencije iz Kohezijskog fonda EU-a u iznosu od 427 385 000 CZK za razdoblje 2014. – 2020.; budući da je Grupacija Agrofert vjerojatno primila i dodatne subvencije u drugim državama članicama, kao što su Slovačka i Njemačka;

| S. | budući da je češki Ustavni sud u Odluci Pl. ÚS 4/17 iz veljače 2020. odbacio postupak predsjednika Češke Republike i zastupnika u češkom parlamentu u pogledu stavljanja izvan snage češkog zakona kojim se definira sukob interesa među javnim službenicima; budući da je Ustavni sud u istoj odluci pojasnio da se izbori ne smiju koristiti kao sredstvo za preuzimanje kontrole nad državom u svrhu korištenja ili čak zloupotrebe njezinih kapaciteta i resursa; |
| --- | --- |

S.

budući da je češki Ustavni sud u Odluci Pl. ÚS 4/17 iz veljače 2020. odbacio postupak predsjednika Češke Republike i zastupnika u češkom parlamentu u pogledu stavljanja izvan snage češkog zakona kojim se definira sukob interesa među javnim službenicima; budući da je Ustavni sud u istoj odluci pojasnio da se izbori ne smiju koristiti kao sredstvo za preuzimanje kontrole nad državom u svrhu korištenja ili čak zloupotrebe njezinih kapaciteta i resursa;

| 1. | pozdravlja ponovno pokretanje kaznene istrage protiv češkog premijera u pogledu njegova sudjelovanja u projektu „Rodino gnijezdo”; vjeruje da će nacionalni pravosudni sustav nastaviti provoditi taj postupak neovisno i bez ikakvog političkog utjecaja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | osuđuje bilo kakve potencijalne situacije sukoba interesa koje bi mogle ugroziti izvršenje proračuna EU-a i potkopati povjerenje građana EU-a u ispravno upravljanje novcem poreznih obveznika u EU-u; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju, kao čuvaricu Ugovora, da se bori protiv svih oblika sukoba interesa i da ocijeni preventivne mjere koje države članice poduzimaju u cilju sprečavanja sukoba interesa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da uspostavi kontrolni mehanizam za hvatanje u koštac s problemom sukoba interesa u državama članicama te da kao prioritet uvede aktivno izbjegavanje sukoba interesa, što uključuje utvrđivanje krajnjih korisnika subvencija EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da se pobrine za primjenu politike nulte tolerancije prema sukobima interesa, da osigura brz povrat potencijalno nepravilno isplaćenih subvencija uz istodobno poštovanje vladavine prava i postupovnih zahtjeva te da odlučno intervenira, posebno kada nacionalna tijela ne poduzmu mjere kako bi spriječila sukobe interesa među svojim najvišim predstavnicima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da nacionalna zakonodavstva o sprečavanju sukoba interesa moraju biti u skladu s tekstom i duhom nove Financijske uredbe; poziva Komisiju da predloži zajedničke smjernice kojima će se državama članicama pomoći da izbjegnu sukobe interesa među istaknutim političarima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na Vijeće i Europsko vijeće da donesu zajedničke standarde za sva pitanja povezana sa sukobima interesa i da teže zauzimanju jedinstvenog stajališta po tom pitanju u svim državama članicama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da u slučaju nepoštovanja pravila poduzme odgovarajuće mjere za zaštitu proračuna EU-a, uključujući korektivne mjere za povrat svih sredstava koja su nezakonito ili neregularno isplaćena, ako je to predviđeno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva sve države članice da pojačaju napore koje ulažu u povećanje proračunske transparentnosti na način da se pobrinu da šira javnosti može lako i slobodno pristupiti relevantnim podacima o postupcima javne nabave i dodjeli ugovora koji se financiraju javnim sredstvima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zabrinut je zbog navoda koji pristižu iz različitih dijelova EU-a o sve većem političkom utjecaju političara s osobnim interesima, koji su bliski vladi ili su dio vlade, na donošenje zakona i korištenje javnog novca, s mogućim ciljem zadovoljavanja osobnih interesa određenih pojedinaca, a ne interesa javnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | žali zbog činjenice da je češki premijer aktivno sudjelovao te da nastavlja aktivno sudjelovati u izvršenju proračuna EU-a u Češkoj Republici u svojstvu premijera (kao i bivšeg predsjednika Vijeća za europske strukturne i investicijske fondove) dok i dalje kontrolira Grupaciju Agrofert kao osnivač i jedini korisnik dvaju uzajamnih fondova, što je u suprotnosti s člankom 61. stavkom 1. Financijske uredbe, te stoga dovodi u pitanje nepristrano i objektivno izvršavanje njegovih funkcija; duboko je zabrinut zbog nedavnih medijskih izvješća (8) o tome da premijer i dalje ima kontrolu nad poslovnim odlukama u Agrofertu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da nedavna medijska izvješća ukazuju na to da su Andrej Babiš i njegova supruga navodno i dalje među šest aktivnih osoba sa znatnim utjecajem ili kontrolom nad upraviteljima fonda povezanog s društvom kćeri Agroferta, GreenChem Solutions Ltd., u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ustraje u tome da se sukob interesa na najvišoj razini vlasti države članice, ako se potvrdi, ne može tolerirati i da ga dotična osoba ili osobe moraju riješiti na način da:






  (a) | se poduzmu mjere kojima se osigurava da ta osoba više nema ekonomske interese ili druge interese obuhvaćene područjem primjene članka 61. Financijske uredbe u vezi s poslovnim subjektom; |
| --- | --- | --- |

13.

(a)

se poduzmu mjere kojima se osigurava da ta osoba više nema ekonomske interese ili druge interese obuhvaćene područjem primjene članka 61. Financijske uredbe u vezi s poslovnim subjektom;

| (b) | poslovni subjekti koji su pod njihovom kontrolom prestanu primati financijska sredstva iz fondova EU-a, javne subvencije ili sredstva koja dodjeljuje nacionalna vlada; |
| --- | --- |

(b)

poslovni subjekti koji su pod njihovom kontrolom prestanu primati financijska sredstva iz fondova EU-a, javne subvencije ili sredstva koja dodjeljuje nacionalna vlada;

| (c) | se suzdrže od sudjelovanja u odlukama koje se tiču njihovih interesa; međutim, naglašava da se s obzirom na funkcije i ovlasti premijera i članova njegove vlade čini dvojbenim da bi se takvom mjerom mogao na odgovarajući način u praksi riješiti sukob interesa ako dotične osobe nastave izvršavati svoje javne funkcije te da je stoga povlačenje s javne dužnosti prikladniji način rješavanja sukoba interesa; |
| --- | --- |

(c)

se suzdrže od sudjelovanja u odlukama koje se tiču njihovih interesa; međutim, naglašava da se s obzirom na funkcije i ovlasti premijera i članova njegove vlade čini dvojbenim da bi se takvom mjerom mogao na odgovarajući način u praksi riješiti sukob interesa ako dotične osobe nastave izvršavati svoje javne funkcije te da je stoga povlačenje s javne dužnosti prikladniji način rješavanja sukoba interesa;

| 14. | poziva Komisiju da temeljito nadzire postupak dodjele sredstava za plaćanja u Češkoj Republici, posebno plaćanja iz fondova EU-a poduzećima koja su u izravnom i neizravnom vlasništvu premijera ili nekog drugog člana vlade uključenog u izvršenje proračuna; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da bez nepotrebnog odlaganja ocijeni primaju li poduzeća koja pripadaju Grupaciji Agrofert i dalje subvencije iz nacionalnog proračuna u skladu s pravilima o državnim potporama; primjećuje potencijalni rizik od financijske štete koju ti slučajevi mogu predstavljati i poziva nacionalna tijela da ocijene takve slučajeve; smatra da bi češke porezne obveznike i porezne obveznike EU-a trebalo propisno obavijestiti o takvim slučajevima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | duboko je zabrinut zbog izvješća (9) o tome da poduzeća Grupacije Agrofert na umjetan način premještaju imeovinu među društvima kćerima, zahvaljujući čemu ispunjavaju kriterije prihvatljivosti za subvencije malim i srednjim poduzećima ili, pak obrnuto, da združuju poslovanje kako bi se predstavili kao velika poduzeća i tako pobijedili na javnim natječajima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | žali zbog toga što su revizori otkrili ozbiljne nedostatke u funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole u području regionalnih i kohezijskih fondova u Češkoj Republici te su stoga predložili financijski ispravak od gotovo 20 %; poziva Komisiju da kritički ocijeni predstavljaju li ti slučajevi slučajeve sustavne zlouporabe sredstava EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zabrinut je zbog financijskog gubitka do kojeg je došlo zbog manjkavosti nacionalnih agencija za plaćanja i kontrolnih tijela; u tom kontekstu poziva Vijeće da hitno donese Prijedlog uredbe o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | duboko je zabrinut zbog pravnog okvira u Češkoj Republici kojim se nacionalnoj vrhovnoj revizijskoj instituciji uskraćuje pravo na provjeru pravilnosti i uspješnosti javne potrošnje na regionalnoj i lokalnoj razini, čime se instituciji onemogućuje uvid u stvarne vlasnike složenih struktura poduzeća; žali zbog navoda (10) da Vrhovni ured za reviziju ne provodi sustavne terenske provjere krajnjih korisnika; zabrinut je zbog uvredljivih primjedbi češkog premijera na rad češkog Vrhovnog ureda za reviziju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da politički neuravnotežen sastav nadzornog odbora Državnog poljoprivrednog intervencijskog fonda (SZIF) predstavlja rizik zbog mogućeg vršenja političkog utjecaja, čime se umanjuje mogućnost provođenja neovisnih revizija; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zabrinut je zbog navoda da su državni službenici (11) primili upute i bili izloženi pritisku da ne istražuju moguće sukobe interesa u vezi s Grupacijom Agrofert te su navodno dobili uputu da ocijene komercijalne ponude koje je primio Agrofert; duboko je zabrinut zbog navoda da su državni službenici bili suočeni s negativnim posljedicama, kao što su otpuštanja pod izlikom sistematizacije, zbog odbijanja postupanja u skladu s takvim zahtjevima; naglašava da se tim mjerama dovodi u pitanje nepristranost državne uprave i neovisno izvršavanje javnih dužnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | žali zbog naznaka sustavnih slabosti u otkrivanju sukoba interesa; žali zbog činjenice da ne postoje unakrsne provjere i da se neujednačenim odgovornostima omogućuju nejasne strukture koje pak ometaju učinkovito sprečavanje i otkrivanje sukoba interesa u Češkoj Republici; podsjeća da pozitivistički pristup prema kojem javni službenici moraju podnijeti vlastite izjave o nepostojanju sukoba interesa nije dovoljan za učinkovito sprečavanje situacija sukoba interesa; poziva češke vlasti da bez odgode uklone te sustavne nedostatke, posebno zahtijevanjem provjerljive izjave o sukobu interesa, pri čemu javni službenici dostavljaju popis svojih financijskih interesa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žali zbog toga što se sredstva EU-a zahvaćena financijskim ispravcima povezanima s nepravilnostima mogu upotrijebiti bez dodatnih posljedica ili ograničenja; smatra da takav sustav prijeti financijskim interesima EU-a; poziva Komisiju da pomno prati upotrebu fondova EU-a i da razmotri razvoj sustava u kojem u kojem postoje ograničenja za daljnju upotrebu u slučaju ispravaka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prima na znanje odluku Komisije od 28. studenoga 2019. o suspenziji odgovarajućih iznosa koje su češka tijela uključila u svoje privremene izjave o rashodima za češki program ruralnog razvoja za 4. tromjesečje 2018. 1. tromjesečje 2019.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konstatira da je Komisija potvrdila da je izvršila plaćanja u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) za 2018. godinu poduzećima koja pripadaju Grupaciji Agrofert, kao i poduzećima s istim ovlaštenim vlasnikom u nekoliko drugih država članica izvan Češke Republike; ustraje u tome da bi Komisija trebala tijelu nadležnom za davanje razrješnice pružiti potpun i pouzdan pregled svih plaćanja izvršenih Grupaciji Agrofert i poduzećima s istim stvarnim vlasnikom u svim državama članicama za financijske godine 2018. i 2019.; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva češke vlasti da osiguraju pravednu i uravnoteženu raspodjelu sredstava EU-a kako bi novac poreznih obveznika EU-a koristio velikoj većini stanovništva, kako u gospodarskom tako i u socijalnom smislu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zabrinut je zbog neodgovarajuće provedbe direktiva (EU) 2015/849 (12) i (EU) 2018/843 (13) o sprečavanju upotrebe financijskog sustava za pranje novca ili financiranje terorizma (četvrta i peta direktiva o sprečavanju pranja novca); naglašava obvezu potpunog i pravilnog prenošenja obaju direktiva i osiguravanja potpune provedbe svih odredbi, uključujući one o transparentnosti stvarnog vlasništva; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva češki Odjel za financijsku analizu da zauzme proaktivniji pristup borbi protiv poreznih kaznenih djela, prijevara i korupcije te da osigura učinkovite provjere stvarnih vlasnika koje provode odgovorni subjekti u skladu s pravilima o sprečavanju pranja novca; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žali zbog toga što su odobravanje, distribucija i revizija fondova EU-a u okviru podijeljenog upravljanja složeni i netransparentni postupci u kojima samo države članice imaju potpuni pristup podacima, što znači da Komisija ne može Parlamentu pružiti pravodoban i sveobuhvatan pregled kada se od nje traže informacije o plaćanjima određenim korisnicima u određenim državama članicama; naglašava da to ozbiljno otežava učinkovitost i mogućnost Odbora za proračunski nadzor i Revizorskog suda da izvršavaju svoje funkcije nadzornih tijela; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da, uz potpuno prihvaćanje načela podijeljenog upravljanja, uspostavi ujednačene i standardizirane načine izvješćivanja država članica o informacijama o krajnjim korisnicima fondova EU-a; naglašava da bi informacije o krajnjim korisnicima trebale uključivati specifikaciju stvarnih vlasnika poduzeća (fizičkih i pravnih osoba); poziva Komisiju da predloži uredbu za uspostavu informatičkog sustava kojim bi se tijelima država članica omogućilo ujednačeno i standardizirano izvješćivanje u stvarnom vremenu, jamčeći interoperabilnost sa sustavima u državama članicama, kako bi se zajamčila bolja transparentnost i suradnja između Komisije i država članica, kako bi se dodatno povećala odgovornost u pogledu plaćanja, a posebno kako bi se doprinijelo ranijem otkrivanju sustavnih pogrešaka i zlouporabe; |
| --- | --- |

30.

| 31. | žali zbog toga što se nijednim od propisa kojima se uređuje korištenje poljoprivrednih ili kohezijskih fondova nacionalnim tijelima ne nameće obveza objavljivanja krajnjeg stvarnog vlasnika pojedinačnog pravnog subjekta ili fonda koji ostvaruje koristi od sredstva fondova; poziva suzakonodavce da posvete posebnu pozornost tom pitanju i da mu se iscrpno posvete pri odlučivanju o budućim pravilima o transparentnosti subvencija EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ustraje u tome da registar stvarnog vlasništva mora sadržavati samo potpuno provjerene informacije o osobi ili osobama koje imaju kontrolu te da mora biti u potpunosti dostupan javnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | snažno se protivi stvaranju i uspostavi oligarhijskih struktura koje se koriste poljoprivrednim i kohezijskim fondovima EU-a, pri čemu mali broj korisnika prima veliku većinu sredstava EU-a; poziva Komisiju da zajedno s državama članicama razvije učinkovite pravne instrumente kako bi se zajamčilo poštovanje vladavine prava i spriječilo poticanje takvih struktura; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponavlja svoju zabrinutost zbog toga što slučajevi sukoba interesa štete ciljevima kohezijske politike i ZPP-a, koji imaju važnu gospodarsku, socijalnu i okolišnu dimenziju, te stvaraju negativnu predodžbu o tim politikama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da podnese prijedlog izmjene pravila ZPP-a u cilju pravednije dodjele sredstava EU-a kako bi se zajamčilo da se ZPP pravedno dodijeli aktivnim poljoprivrednicima koji obrađuju zemljište, a ne da rezultira dogovorima o zemljištu koji pogoduju odabranoj skupini političkih upućenih osoba ili da se njime potiču zlouporabe tijekom dražbi na kojima se privatiziraju zemljišta u državnom vlasništvu; prima na znanje prijedlog Komisije za novi model provedbe, uključujući određivanje gornjih granica u kombinaciji s mehanizmom degresije; međutim, smatra da određivanje gornje granice, uz uvođenje nadoknade troškova rada prije određivanja gornje granice, nije dovoljno da bi se zajamčila pravednija raspodjela izravnih plaćanja; podržava ideju obveznog mehanizma preraspodjele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prima na znanje činjenicu da prava vlasništva nad zemljištem često nisu bila jasno definirana i da je zemljište ostalo klasificirano kao državno zemljište pod nadzorom Državnog ureda za zemljište, koji ga je obično davao u najam velikim poljoprivrednim korporacijama; prima na znanje napore čeških vlasti da do 2023. identificiraju zakonite vlasnike; ustraje u tome da se dražba zemljišta čiji se zakoniti vlasnici ne mogu utvrditi mora provesti na pravedan način, pružajući jednake mogućnosti za stjecanje zemljišta malim i srednjim poljoprivrednicima i mladim poljoprivrednicima; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da podnese prijedlog najvišeg iznosa izravnih plaćanja po fizičkoj osobi kao stvarnom vlasniku jednog ili više poduzeća, uz primjenu politike nulte tolerancije za one koji su u sukobu interesa; naglašava da ne bi trebalo biti moguće primati subvencije EU-a u stotinama milijuna u jednom višegodišnjem financijskom okviru (VFO); |
| --- | --- |

37.

| 38. | ustraje u tome da bi oni koji su odgovorni za zlouporabu sredstava EU-a trebali snositi posljedice te da se u slučaju financijskih ispravaka teret ne bi trebao prenijeti na nacionalne porezne obveznike; poziva češke nacionalne vlasti da povrate neopravdano isplaćene subvencije od onih koji su od njih nezakonito imali koristi; smatra da bi se za sljedeće programsko razdoblje trebao uvesti uvjet za korištenje sredstava EU-a kojim bi se zahtijevalo da se u nacionalno zakonodavstvo uključe odredbe kojima se odgovorni korisnik obvezuje na povrat nepravilno zatraženih sredstava; |
| --- | --- |

38.

| 39. | oštro osuđuje javnu uporabu pogrdnog govora i govora mržnje protiv sudionika misije za utvrđivanje činjenica od 26. do 28. veljače 2020. od strane premijera tijekom njegove konferencije za medije; smatra neprihvatljivim što su zastupnici u Europskom parlamentu koji su sudjelovali u misiji za utvrđivanje činjenica Odbora za proračunski nadzor u Češkoj Republici primili prijetnje smrću i doživjeli druge verbalne napade dok su ispunjavali svoje dužnosti kao zastupnici u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Odbor za proračunski nadzor da izvijesti Parlament o svim relevantnim saznanjima prikupljenima tijekom misije za utvrđivanje činjenica te da o tome obavijesti Komisiju i nadležna tijela; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da učini sve što je u njezinoj moći kako bi se bez nepotrebne odgode dovršili postupci revizije koji su u tijeku te da svoje nalaze objavi čim se svi dokazi propisno ocijene; potiče Vijeće i Europsko vijeće da razmotre rezultate tih revizija i da posvete dužnu pozornost članku 61. Financijske uredbe u pogledu pregovora za sljedeći VFO; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere u vezi s navodima o neriješenim sukobima interesa u drugim državama članicama; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponavlja svoje žaljenje zbog toga što je Komisija u drugom izvješću EU-a o borbi protiv korupcije (ARES (2017)455202) obustavila izvješćivanje raščlanjeno po zemljama; još jednom poziva Komisiju da neovisno o ekonomskom semestru nastavi izvještavati o statusu korupcije u državama članicama, uključujući evaluaciju učinkovitosti napora za borbu protiv korupcije koje podupire EU; ponovno poziva Komisiju da napore za borbu protiv korupcije ne ocjenjuje samo u smislu gospodarskih gubitaka; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava važnost poštovanja vladavine prava, diobe vlasti, neovisnosti pravosuđa te neovisnosti i pluralizma medija kao preduvjeta za uspješno korištenje sredstava EU-a; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe važnost neovisnih javnih medija te istraživačkih novinara i nevladinih organizacija koje rade na jačanju vladavine prava; u tom pogledu naglašava da je potpora EU-a neovisnim novinarima i organizacijama civilnog društva od ključne važnosti, uključujući u kontekstu sljedećeg VFO-a; zabrinut je zbog visoke koncentracije privatnih medija u Češkoj Republici u rukama tek nekolicine vlasnika; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da pri praćenju stanja u kontekstu mehanizma vladavine prava uzme u obzir zabrinutost izraženu u ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva češke vlasti da što prije obavijeste institucije EU-a o ishodu ponovno pokrenute istrage o „Rodinom gnijezdu”; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Vijeće i Europsko vijeće da poduzme sve potrebne i odgovarajuće mjere za sprečavanje sukoba interesa u kontekstu pregovora o budućem proračunu EU-a i sljedećem VFO-u u skladu s člankom 61. stavkom 1. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

48.

| 49. | izražava solidarnost s češkim narodom koji poziva na pravednost, pravdu i uklanjanje neusklađenosti između poslovnih interesa češkog premijera s njegovom političkom ulogom i ovlastima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću te vladi i parlamentu Češke Republike. |
| --- | --- |

50.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0530.

(2)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(4)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/P-8-2019-001656_EN.html

(5)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

(6)  Ismeri Europa Srl protiv Revizorskog suda, presuda od 15.6.1999., predmet T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(7)  https://europeanjournalists.org/wp-content/uploads/2019/10/Czech-Republic-fact-finding-mission.pdf

(8)  https://www.seznamzpravy.cz/clanek/babis-mu-zadal-praci-pro-agrofert-ja-jen-splnil-pokyn-rika-exnamestek-90945; https://www.seznamzpravy.cz/clanek/soukromy-obchod-agrofertu-na-stole-premiera-poslete-odpoved-napsal-babis-90494; https://www.seznamzpravy.cz/clanek/dukazy-z-e-mailu-babis-kvuli-agrofertu-ukoluje-vladou-placene-experty-90815

(9)  Informacije dobivene od Udruženja privatnih poljoprivrednih gospodarstava u Češkoj Republici tijekom misije za utvrđivanje činjenica od 26. do 28. veljače 2020.

(10)  Informacije dobivene od Vrhovnog ureda za reviziju Češke Republike tijekom misije za utvrđivanje činjenica od 26. do 28. veljače 2020.

(11)  navodi javnih službenika i predstavnika nevladinih organizacija, na koje su skrenuli pozornost članovima misije za utvrđivanje činjenica u Češkoj Republici od 26. do 28. veljače 2020.

(12)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

(13)  Direktiva (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjenama Direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 43.).

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/45 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/45

---

P9_TA(2020)0165

Bankovna unija – godišnje izvješće

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2019. (2019/2130(INI))

(2021/C 362/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir povratne informacije Komisije i Europske središnje banke (ESB) u vezi s Rezolucijom Parlamenta od 16. siječnja 2019. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir povratne informacije Komisije i Europske središnje banke (ESB) u vezi s Rezolucijom Parlamenta od 16. siječnja 2019. o bankovnoj uniji – godišnje izvješće za 2018.,

| — | uzimajući u obzir odobrenje Europskog parlamenta i Vijeća za paket mjera za banke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odobrenje Europskog parlamenta i Vijeća za paket mjera za banke,

| — | uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. naslovljeno „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće petorice predsjednika od 22. lipnja 2015. naslovljeno „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 806/2014 radi uspostave Europskog sustava osiguranja depozita (COM(2015)0586) koji je podnijela Komisija 24. studenog 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 806/2014 radi uspostave Europskog sustava osiguranja depozita (COM(2015)0586) koji je podnijela Komisija 24. studenog 2015.,

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije iz 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije iz 2010.,

| — | uzimajući u obzir političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju 2019. – 2024. pod naslovom „Ambicioznija Europska unija – moj program za Europu” koje je Ursula von der Leyen predstavila 16. srpnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju 2019. – 2024. pod naslovom „Ambicioznija Europska unija – moj program za Europu” koje je Ursula von der Leyen predstavila 16. srpnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o finalizaciji Basela III (2) i zaključke Vijeća Ecofin od 12. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o finalizaciji Basela III (2) i zaključke Vijeća Ecofin od 12. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o vrijednosnim papirima osiguranim državnim obveznicama od 24. svibnja 2018. (COM(2018)0339), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o vrijednosnim papirima osiguranim državnim obveznicama od 24. svibnja 2018. (COM(2018)0339),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke o nadzornim aktivnostima 2018. iz ožujka 2019. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke o nadzornim aktivnostima 2018. iz ožujka 2019. (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) iz srpnja 2019. pod nazivom „Praćenje rizika posredništva u nebankovnom financijskom sektoru EU-a za 2019.” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog odbora za sistemske rizike (ESRB) iz srpnja 2019. pod nazivom „Praćenje rizika posredništva u nebankovnom financijskom sektoru EU-a za 2019.” (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke o planu djelovanja u pogledu financijske tehnologije Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) s konzultacija o pristupu EBA-e financijskim tehnologijama iz ožujka 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke o planu djelovanja u pogledu financijske tehnologije Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) s konzultacija o pristupu EBA-e financijskim tehnologijama iz ožujka 2018.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EBA-e iz studenog 2019. naslovljeno „Procjena rizika europskog bankovnog sustava” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EBA-e iz studenog 2019. naslovljeno „Procjena rizika europskog bankovnog sustava” (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće EBA-e od 18. srpnja 2019. o području regulatornog rada, regulatornom statusu aktivnosti financijskih tehnologija i pristupima njihovom odobravanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EBA-e od 18. srpnja 2019. o području regulatornog rada, regulatornom statusu aktivnosti financijskih tehnologija i pristupima njihovom odobravanju,

| — | uzimajući u obzir izvješće europskih nadzornih tijela iz siječnja 2019. naslovljeno „Financijske tehnologije: sigurna regulatorna okruženja i inovacijski centri” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće europskih nadzornih tijela iz siječnja 2019. naslovljeno „Financijske tehnologije: sigurna regulatorna okruženja i inovacijski centri” (6),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 7. studenoga 2013. između Europskog parlamenta i Europske središnje banke o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti i nadzora nad izvršavanjem zadaća dodijeljenih ESB-u u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 7. studenoga 2013. između Europskog parlamenta i Europske središnje banke o praktičnim modalitetima provedbe demokratske odgovornosti i nadzora nad izvršavanjem zadaća dodijeljenih ESB-u u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma (7),

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između ESB-a i Europskog revizorskog suda od 9. listopada 2019. u pogledu revizije nadzornih zadaća ESB-a (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između ESB-a i Europskog revizorskog suda od 9. listopada 2019. u pogledu revizije nadzornih zadaća ESB-a (8),

| — | uzimajući u obzir potporu na sastanku na vrhu država europodručja od 14. prosinca 2018. o izvješću Euroskupine u njegovu uključivom sastavu s kojom se uspostavlja radna skupina na visokoj razini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir potporu na sastanku na vrhu država europodručja od 14. prosinca 2018. o izvješću Euroskupine u njegovu uključivom sastavu s kojom se uspostavlja radna skupina na visokoj razini,

| — | uzimajući u obzir potporu na istom sastanku na vrhu država europodručja načinu funkcioniranja zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir potporu na istom sastanku na vrhu država europodručja načinu funkcioniranja zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 30. travnja 2019. o primjeni i preispitivanju Direktive 2014/59/EU (Direktiva o oporavku i sanaciji banaka) i Uredba (EU) br. 806/2014 (Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (SRMR)) (COM(2019)0213), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 30. travnja 2019. o primjeni i preispitivanju Direktive 2014/59/EU (Direktiva o oporavku i sanaciji banaka) i Uredba (EU) br. 806/2014 (Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (SRMR)) (COM(2019)0213),

| — | uzimajući u obzir izjavu dogovorenu na sastanku na vrhu država europodručja održanom 21. lipnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu dogovorenu na sastanku na vrhu država europodručja održanom 21. lipnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda o testiranju otpornosti banaka na stres na razini EU-a od 10. srpnja 2019. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda o testiranju otpornosti banaka na stres na razini EU-a od 10. srpnja 2019. (9),

| — | uzimajući u obzir najavu ESB-a od 22. kolovoza 2019. o reviziji nadzornih očekivanja u pogledu bonitetnog rezerviranja za nove loše kredite kako bi se uzela u obzir nova uredba EU-a o nadzornim očekivanjima u pogledu bonitetnog rezerviranja (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najavu ESB-a od 22. kolovoza 2019. o reviziji nadzornih očekivanja u pogledu bonitetnog rezerviranja za nove loše kredite kako bi se uzela u obzir nova uredba EU-a o nadzornim očekivanjima u pogledu bonitetnog rezerviranja (10),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. lipnja 2019. naslovljenu „Četvrto izvješće o napretku u smanjenju loših kredita i daljnjem smanjenju rizika u bankarskoj uniji” (COM(2019)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 12. lipnja 2019. naslovljenu „Četvrto izvješće o napretku u smanjenju loših kredita i daljnjem smanjenju rizika u bankarskoj uniji” (COM(2019)0278),

| — | uzimajući u obzir tehničke savjete Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala od 18. srpnja 2019. Europskoj komisiji u pogledu pitanja održivosti na tržištu kreditnih rejtinga (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tehničke savjete Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala od 18. srpnja 2019. Europskoj komisiji u pogledu pitanja održivosti na tržištu kreditnih rejtinga (11),

| — | uzimajući u obzir dokument za raspravu Europskog stabilizacijskog mehanizma iz listopada 2019. naslovljen „Dovršetak bankovne unije kao potpora ekonomskoj i monetarnoj uniji” (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument za raspravu Europskog stabilizacijskog mehanizma iz listopada 2019. naslovljen „Dovršetak bankovne unije kao potpora ekonomskoj i monetarnoj uniji” (12),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Akcijski plan o financiranju održivog rasta” (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Akcijski plan o financiranju održivog rasta” (COM(2018)0097),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2011. o budućim perspektivama agencija za kreditni rejting (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2011. o budućim perspektivama agencija za kreditni rejting (13),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije koja se temelji na razlikama između zakona o nesolventnosti banaka i njihove moguće usklađenosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije koja se temelji na razlikama između zakona o nesolventnosti banaka i njihove moguće usklađenosti,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. rujna 2019. o stanju provedbe zakonodavstva Unije o sprečavanju pranja novca (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. rujna 2019. o stanju provedbe zakonodavstva Unije o sprečavanju pranja novca (14),

| — | uzimajući u obzir mišljenja EBA-e od 8. kolovoza 2019. o prihvatljivosti depozita, razini pokrića i suradnji između sustava osiguranja depozita, od 30. listopada 2019. o sustavu isplate depozitnih jamstava i od 23. siječnja 2020. o financiranju sustava osiguranja depozita i uporabe fondova sustava osiguranja depozita, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja EBA-e od 8. kolovoza 2019. o prihvatljivosti depozita, razini pokrića i suradnji između sustava osiguranja depozita, od 30. listopada 2019. o sustavu isplate depozitnih jamstava i od 23. siječnja 2020. o financiranju sustava osiguranja depozita i uporabe fondova sustava osiguranja depozita,

| — | uzimajući u obzir Zajedničko mišljenje europskih nadzornih tijela od 4. listopada 2019. o rizicima pranja novca i financiranja terorizma koji pogađaju financijski sektor Europske unije (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko mišljenje europskih nadzornih tijela od 4. listopada 2019. o rizicima pranja novca i financiranja terorizma koji pogađaju financijski sektor Europske unije (15),

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije koja se odnosi na opcije i nacionalna diskrecijska prava na temelju Direktive o sustavu depozitnih jamstava i njihovu primjenu u kontekstu europskog sustava osiguranja depozita, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije koja se odnosi na opcije i nacionalna diskrecijska prava na temelju Direktive o sustavu depozitnih jamstava i njihovu primjenu u kontekstu europskog sustava osiguranja depozita,

| — | uzimajući u obzir sporazum o razmjeni informacija između ESB-a i nadležnih tijela zaduženih za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum o razmjeni informacija između ESB-a i nadležnih tijela zaduženih za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije o povlačenju prijedloga o strukturnim mjerama kojima se poboljšava otpornost kreditnih institucija EU-a (COM(2014)0043), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije o povlačenju prijedloga o strukturnim mjerama kojima se poboljšava otpornost kreditnih institucija EU-a (COM(2014)0043),

| — | uzimajući u obzir izvješće EBA-e iz studenog 2019. naslovljeno „Loši krediti – postignuti napredak i izazovi u budućnosti” (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EBA-e iz studenog 2019. naslovljeno „Loši krediti – postignuti napredak i izazovi u budućnosti” (16),

| — | uzimajući u obzir reviziju financijske stabilnosti koju provodi ESB, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir reviziju financijske stabilnosti koju provodi ESB,

| — | uzimajući u obzir zajednički savjet europskih nadzornih tijela upućen Europskoj komisiji od 10. travnja 2019. o potrebi za poboljšanjima u vezi sa zahtjevima za upravljanje rizikom IKT-a u financijskom sektoru EU-a (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički savjet europskih nadzornih tijela upućen Europskoj komisiji od 10. travnja 2019. o potrebi za poboljšanjima u vezi sa zahtjevima za upravljanje rizikom IKT-a u financijskom sektoru EU-a (17),

| — | uzimajući u obzir godišnje gospodarsko izvješće Banke za međunarodne namire za 2018.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje gospodarsko izvješće Banke za međunarodne namire za 2018.;

| — | uzimajući u obzir izvješće EBA-e od 29. listopada 2019. o mogućim preprekama prekograničnom pružanju bankarskih usluga i usluga platnog prometa (18); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EBA-e od 29. listopada 2019. o mogućim preprekama prekograničnom pružanju bankarskih usluga i usluga platnog prometa (18);

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0026/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0026/2020),

| A. | budući da je za stabilniju, konkurentniju i konvergentnu ekonomsku i monetarnu uniju potrebna stabilna bankovna unija i razvijenija i sigurna unija tržišta kapitala te uspostava proračunskog instrumenta; |
| --- | --- |

A.

budući da je za stabilniju, konkurentniju i konvergentnu ekonomsku i monetarnu uniju potrebna stabilna bankovna unija i razvijenija i sigurna unija tržišta kapitala te uspostava proračunskog instrumenta;

| B. | budući da je dovršenje bankarske unije ključan doprinos međunarodnoj percepciji eura i njegovoj većoj ulozi na globalnim tržištima; |
| --- | --- |

B.

budući da je dovršenje bankarske unije ključan doprinos međunarodnoj percepciji eura i njegovoj većoj ulozi na globalnim tržištima;

| C. | budući da su negativni rizici za globalni gospodarski rast i gospodarski rast europodručja povećani, osobito nakon globalnog izbijanja pandemije COVID-19, te da i dalje stvaraju izazove za financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

C.

budući da su negativni rizici za globalni gospodarski rast i gospodarski rast europodručja povećani, osobito nakon globalnog izbijanja pandemije COVID-19, te da i dalje stvaraju izazove za financijsku stabilnost;

| D. | budući da će bankovna unija ostati nedovršena sve dok ne bude raspolagala zaštitnim mehanizmom za Jedinstveni fond za sanaciju i Europskim sustavom osiguranja depozita kao trećim stupom bankovne unije; |
| --- | --- |

D.

budući da će bankovna unija ostati nedovršena sve dok ne bude raspolagala zaštitnim mehanizmom za Jedinstveni fond za sanaciju i Europskim sustavom osiguranja depozita kao trećim stupom bankovne unije;

| E. | budući da je tržište maloprodajnih financijskih usluga koje dobro funkcionira važno i za gospodarstvo i za građane EU-a; |
| --- | --- |

E.

budući da je tržište maloprodajnih financijskih usluga koje dobro funkcionira važno i za gospodarstvo i za građane EU-a;

| F. | budući da bankovna unija i dalje nema učinkovite alate za rješavanje problema s kojima se potrošači suočavaju: umjetna složenost, nepoštena poslovna praksa, isključivanje ranjivih skupina iz uporabe osnovnih usluga te ograničeno sudjelovanje javnih tijela; |
| --- | --- |

F.

budući da bankovna unija i dalje nema učinkovite alate za rješavanje problema s kojima se potrošači suočavaju: umjetna složenost, nepoštena poslovna praksa, isključivanje ranjivih skupina iz uporabe osnovnih usluga te ograničeno sudjelovanje javnih tijela;

| G. | budući da je razina loših kredita u nekim financijskim institucijama i dalje visoka unatoč ukupnom smanjenju loših kredita posljednjih godina; |
| --- | --- |

G.

budući da je razina loših kredita u nekim financijskim institucijama i dalje visoka unatoč ukupnom smanjenju loših kredita posljednjih godina;

| H. | budući da se povjeravanje nadzora nad financijskim institucijama relevantnima za sustav ESB-u pokazalo uspješnim; budući da ESB po potrebi može izvršavati nadzorne zadaće u odnosu na sve kreditne institucije s odobrenjem za rad i podružnice s poslovnim nastanom u državama članicama sudionicama; |
| --- | --- |

H.

budući da se povjeravanje nadzora nad financijskim institucijama relevantnima za sustav ESB-u pokazalo uspješnim; budući da ESB po potrebi može izvršavati nadzorne zadaće u odnosu na sve kreditne institucije s odobrenjem za rad i podružnice s poslovnim nastanom u državama članicama sudionicama;

| I. | budući da je razvoj jedinstvenog sanacijskog mehanizma, čiji je cilj osigurati ujednačena pravila i postupke te zajednički postupak donošenja odluka za urednu sanaciju posrnulih banaka s minimalnim utjecajem na realno gospodarstvo, bio učinkovit; budući da još uvijek postoji posao koji treba obaviti kako bi se učinkovito spriječile intervencije u posrnulim bankama koje financiraju porezni obveznici; |
| --- | --- |

I.

budući da je razvoj jedinstvenog sanacijskog mehanizma, čiji je cilj osigurati ujednačena pravila i postupke te zajednički postupak donošenja odluka za urednu sanaciju posrnulih banaka s minimalnim utjecajem na realno gospodarstvo, bio učinkovit; budući da još uvijek postoji posao koji treba obaviti kako bi se učinkovito spriječile intervencije u posrnulim bankama koje financiraju porezni obveznici;

| J. | budući da nedavni skandali povezani s pranjem novca velikih razmjera koji uključuju financijske institucije u EU-u pokazuju da se bonitetni nadzor i nadzor nad suzbijanjem pranja novca ne mogu promatrati odvojeno te da nedostaje odgovarajući sustav nadzora i provedbe zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da nedavni skandali povezani s pranjem novca velikih razmjera koji uključuju financijske institucije u EU-u pokazuju da se bonitetni nadzor i nadzor nad suzbijanjem pranja novca ne mogu promatrati odvojeno te da nedostaje odgovarajući sustav nadzora i provedbe zakonodavstva EU-a;

| K. | budući da je europski bankovni sektor i dalje daleko glavni pružatelj financijskih sredstava poduzećima, za razliku od drugih jurisdikcija, gdje tržišta kapitala čine znatan udio u financiranju poduzeća; |
| --- | --- |

K.

budući da je europski bankovni sektor i dalje daleko glavni pružatelj financijskih sredstava poduzećima, za razliku od drugih jurisdikcija, gdje tržišta kapitala čine znatan udio u financiranju poduzeća;

| L. | budući da je više od deset godina nakon financijske krize Odbor za financijsku stabilnost i dalje nedovoljno razmotrio probleme poduzeća koja su prevelika i prepovezana da bi se dopustilo njihovo propadanje; |
| --- | --- |

L.

budući da je više od deset godina nakon financijske krize Odbor za financijsku stabilnost i dalje nedovoljno razmotrio probleme poduzeća koja su prevelika i prepovezana da bi se dopustilo njihovo propadanje;

Opća razmatranja

| 1. | podsjeća na napredak postignut u provedbi bankovne unije, posebno u pogledu smanjenja rizika; naglašava, međutim, da je potrebno ostvariti daljnji napredak u pogledu podjele rizika i smanjenja rizika kako bi se odgovorilo na izazove koji ostaju u određenim institucijama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je bankovna unija otvorena svim državama članicama koje se žele pridružiti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja potporu predsjednice Europske komisije i predsjednice ESB-a dovršenju bankovne unije i, u širem smislu, ekonomske i monetarne unije putem, primjerice, stvaranja drugog proračunskog instrumenta kako bi se postigla stabilnija, konkurentnija i konvergentna Unija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Naglašava da Euroskupina nije institucija, ni tijelo ni agencija Europske unije, već neformalni međuvladin forum za raspravu; žali zbog činjenice da države članice i dalje djeluju izvan okvira Zajednice, što ugrožava ulogu Parlamenta kao suzakonodavca i njegovo pravo na demokratski nadzor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe neefikasnost dosad vođenih međuvladinih pregovora, osobito onih koji se odnose na proračunski instrument za konvergenciju i konkurentnost i radnu skupinu Euroskupine na visokoj razini za bankovnu uniju; potiče na nastavak pregovora u otvorenom okruženju kojim se jamči aktivna uključenost Parlamenta u pravni poredak EU-a; ističe povećanu sudsku zaštitu o tome da će te promjene imati za posljedicu, uz strože zahtjeve u pogledu transparentnosti i pristupa dokumentima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja povećanje ukupne otpornosti europskog bankovnog sustava, što je potvrđeno EBA-inom procjenom rizika europskog bankovnog sustava za 2019.; posebno pozdravlja činjenicu da su banke zadržale stabilne omjere kapitala i kvalitetu imovine, što je vidljivo u daljnjem smanjenju loših kredita; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava, međutim, da su razine profitabilnosti i dalje niske i da se makroekonomsko okruženje pogoršava, i to zbog pandemije COVID-19 koja je izazvala dosad neviđene izazove u svjetskom gospodarstvu, što je utjecalo na kvalitetu imovine, a time i na profitabilnost banaka; nadalje, napominje da se očekuje da će visoka razina tržišnog natjecanja, posebno u području financijske tehnologije (FinTech), kao i veći operativni rizici povezani s digitalizacijom i inovacijama te nedostatak integracije tržišta zbog preostale rascjepkanosti među državama članicama, predstavljati dodatne izazove za profitabilnost banaka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje trenutačne izglede za niski rizik i nisku profitabilnost u bankarskom sektoru; ističe činjenicu da niske kamatne stope i dalje postoje kao odgovor na trenutačnu makroekonomsku situaciju; ističe, nadalje, da su usporavanje gospodarskog rasta i geopolitičke napetosti, uključujući učinke Brexita, kao i kiberrizike i sigurnost podataka, jedan od glavnih izazova s kojima se suočava bankarski sektor EU-a, uz klimatske promjene i rizike od pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primjećuje da se profitabilnost banaka od 2012. postupno povećava, uz povrat kapitala koji premašuje 6 % od 2017.; ističe, međutim, da taj razvoj nije manji od procijenjenog troška kapitala za većinu banaka; ističe da je okruženje niskog rizika i niskih kamatnih stopa dovelo do nižih troškova za rezervacije i gubitke; ističe da to, međutim, nije strukturno poboljšanje te da se ne očekuje da će se u kratkom roku smanjiti profitabilnost; podsjeća na potrebu za stalnim ocjenjivanjem razina financiranja za gospodarstvo, a posebno za mala i srednja poduzeća, iz financijskog sustava u cjelini; poziva na odgovarajuću procjenu učinka prošlih i budućih propisa na postizanje cilja financiranja gospodarstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da sposobnost banaka da nude kredite i osiguraju likvidnost ima ključnu ulogu za ublažavanje najozbiljnijih gospodarskih posljedica bolesti COVID-19 kod europskih građana; u tom kontekstu prima na znanje zakonodavne i nadzorne mjere koje su predložene ili već usvojene kako bi se osiguralo da banke nastave kreditirati tijekom te krize; pozdravlja fleksibilnost banaka pri bonitetnom tretmanu zajmova, primjeni računovodstvenih pravila i otpuštanju zaštitnih slojeva kapitala; ističe da bi svako odobreno rasterećenje trebalo biti u potpunosti raspoloživo za podršku klijentima banaka, obiteljima i poduzećima; podržava postupke nadzornih tijela za bankarstvo da na banke primjenjuju stroga privremena ograničenja na isplatu dividendi i bonusa te otkup vlastitih udjela; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava ključnu ulogu bankovnog sektora u usmjeravanju sredstava u realno gospodarstvo, a posebno u održiva i društveno odgovorna ulaganja, čime se potiče rast i zapošljavanje i omogućuje prijelaz na klimatski neutralno gospodarstvo, ne ugrožavajući pritom financijsku stabilnost; |
| --- | --- |

11.

| 12. | u tom pogledu pozdravlja politički dogovor o Uredbi o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja; poziva na reviziju Direktive EU-a o nefinancijskom izvješćivanju kako bi bolje odražavala obveze izvješćivanja i objavljivanja u vezi s okolišnim, društvenim i upravljačkim ciljevima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zabrinut je zbog toga što slabosti banaka u pogledu rizika povezanih s klimatskim promjenama možda neće biti u potpunosti razumljive i pozdravlja obvezu EBA-e da u svoju godišnju procjenu rizika uključi razmatranja o klimatskim rizicima i da uvede testove otpornosti na stres u vezi s klimatskim promjenama; u tom pogledu ističe važnost odgovarajuće objave i procjene rizika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nadalje, poziva sve europske banke da se priključe načelima UN-a za odgovorno bankarstvo i, u skladu s tim, da svake godine izvještavaju o svojim naporima u provedbi održivog financiranja i smanjenju rizika povezanih s klimatskim promjenama u svojim bilancama; poziva EU i nacionalna nadležna tijela odgovorna za bankovni sektor da slijede preporuke Načela odgovornog poslovanja banaka, održive bankarske mreže i Mreže središnjih banaka i nadzornih tijela za ekologizaciju financijskog sustava gdje je to moguće; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na uspostavu standarda za zelene obveznice na razini EU-a te na definiranje okvira povoljnog za razvoj tih obveznica kako bi se povećala transparentnost, učinkovitost i vjerodostojnost održivih ulaganja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prima na znanje rad Bazelskog odbora za nadzor banaka u pogledu državnog rizika; ističe da bi regulatorni okvir EU-a za bonitetni tretman javnog duga trebao biti usklađen s međunarodnim standardima; poziva na daljnje rasprave o stvaranju europske sigurne imovine na temelju evaluacije prijedloga Komisije o vrijednosnim papirima osiguranim državnim obveznicama i mogućih promjena kako bi se ojačala međunarodna uloga eura, stabilizirala financijska tržišta i banke omogućilo da diversificiraju svoje portfelje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava činjenicu da su financijska tržišta međusobno usko povezana; ističe važnost pripravnosti nadzornih tijela za bankarstvo na sve moguće ishode Brexita, imajući na umu da se time dopunjuje pripravnost samih privatnih subjekata; pozdravlja sve značajne mjere i suradnju do sada; prima na znanje praksu osnivanja podružnica u EU-u iz Ujedinjene Kraljevine kako bi se nastavilo pružati usluge; u tom pogledu naglašava rizik regulatorne arbitraže zbog različite primjene pravila u svakoj državi članici; stoga smatra da je potrebno daljnje usklađivanje kako bi se izbjegla regulatorna arbitraža i osiguralo da su rizici na odgovarajući način riješeni; naglašava važnost jednakih uvjeta u financijskim propisima između EU-a i Ujedinjene Kraljevine nakon Brexita i potrebi za sprečavanjem regulatorne utrke prema dnu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno podsjeća na obveze koje je EU preuzeo u suradnji s Ujedinjenom Kraljevinom u okviru revidirane političke izjave; obvezuje se na održavanje bliske i strukturirane suradnje u regulatornim i nadzornim pitanjima i na političkoj i na tehničkoj razini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žali zbog toga što Komisija i velika većina vlada EU-a do sada nisu uspjele osigurati potpunu ravnotežu spolova u institucijama i tijelima EU-a, posebno u pogledu imenovanja na visoke razine u gospodarskim, financijskim i monetarnim pitanjima; poziva vlade država članica, Europsko vijeće, Euroskupinu i Komisiju da aktivno rade na postizanju rodne ravnoteže u svojim predstojećim prijedlozima za uži izbor i imenovanja te da uključe barem jednu ženu i jednog mužjaka kandidata po postupku imenovanja; ponavlja svoju rezoluciju o poštovanju načela rodne ravnoteže na predstojećim popisima kandidata; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnost dovršetka unije tržišta kapitala kojom se dopunjuje bankovna unija u okviru financiranja realnog gospodarstva; nadalje ističe da bi potpuno integrirana unija tržišta kapitala zajedno s cjelovitom bankarskom unijom omogućila javnu i privatnu podjelu rizika te da bi usto ojačala međunarodnu ulogu eura te dodatno ojačala konkurentnost europskih tržišta i promicala održiva privatna ulaganja; u tom pogledu ističe potrebu za jednakim uvjetima kojima se malim i srednjim poduzećima izbjegavaju nepovoljni uvjeti pristupa financiranju te potreba za pažljivom praćenjem izdavanja sekuritiziranih proizvoda; |
| --- | --- |

20.

Nadzor

| 21. | pozdravlja napredak u smanjenju rizika i povećanju financijske stabilnosti u bankarskom sektoru; napominje, međutim, da je još uvijek prisutno slabosti u određenim institucijama te da je potreban daljnji napredak; podsjeća na ciljeve bankovne unije da se osigura financijska stabilnost i potiče istinski jedinstveno tržište, jednaki uvjeti i predvidljivost za sudionike na tržištu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ipak smatra da se trenutačni nadzorni okvir prije svega usredotočio na izloženosti kreditnom riziku na štetu izloženosti tržišnom riziku koja se odnosi na nelikvidne vrijednosne papire, uključujući izvedenice; poziva na donošenje odgovarajućih mjera za poboljšanje revizije kvalitete imovine te u tom pogledu pozdravlja uključivanje instrumenata 2. i 3. razine u ispitivanje otpornosti na stres u 2018.; ponavlja svoj poziv upućen jedinstvenom nadzornom mehanizmu da među svoje glavne nadzorne prioritete uključi smanjenje tih složenih i nelikvidnih financijskih instrumenata, uključujući izvedenice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja napore uložene u jačanje financijskog sektora i smanjenje loših kredita na europskoj razini te mjere za smanjenje rizika koje su postignute u nedavnom bankarskom paketu; napominje da se udio loših kredita za koje su dužnici važne institucije smanjio za više od polovice od početka bankovnog nadzora ESB-a, u razdoblju od studenoga 2014. do lipnja 2019.; ističe da je u rujnu 2019. prosjek loših kredita u europodručju iznosio 2,9 %, što je smanjenje u odnosu na 6,5 % u prosincu 2014..; pozdravlja taj znatan napredak; ističe da je razina loših kredita i dalje visoka u određenim institucijama i da su potrebni dodatni napori za rješavanje tog pitanja; prima na znanje aktualni zakonodavni rad na direktivi za pružatelje usluga servisiranja kredita i kupce kredita te naglašava potrebu da se osigura da razvoj sekundarnih tržišta za zajmove i stvaranje izvansudskog mehanizma za naplatu uključe odgovarajuću zaštitu potrošača; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava potrebu u kontekstu transakcija s lošim kreditima potrebno zaštititi prava potrošača; napominje važnost potpune provedbe Direktive o hipotekarnim kreditima (2014/17/EU); poziva države članice da uspostave mjere kojima se osigurava da se zajmoprimci, koji bi mogli biti u ionako osjetljivim financijskim situacijama, ne podvrgavaju agresivnom i nepoštenom postupanju i praksama subjekata koji kupuju dugove i kolekcionare loše regulirani; poziva Komisiju da u predstojećoj reviziji Direktive o potrošačkim kreditima donese ambicioznije odredbe o zaštiti dužnika od štetnih praksi, čime bi se zajamčilo da se ta prava primjenjuju na jednak način na postojeće i buduće zajmove; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe važnost zaštite prava potrošača, posebno u pogledu bankovnih naknada i transparentnosti troškova proizvoda, profitabilnosti i rizika; u tom pogledu poziva EBA-u da se više usredotoči na ispunjavanje svog mandata za pravilno prikupljanje, analizu i izvješćivanje o potrošačkim trendovima te na preispitivanje i koordinaciju financijske pismenosti i obrazovnih inicijativa od strane nadležnih tijela; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da su nedavne bankarske krize pokazale da su kreditne institucije pogrešno prodavale obveznice i druge financijske proizvode malim ulagateljima; poziva nadzorna i sanacijska tijela da odlučno provode nedavno uvedene odredbe Direktive o oporavku i sanaciji banaka o zaštiti potrošača, posebno minimalni zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL); potiče Komisiju da dodatno ispita pitanje prodaje financijskih proizvoda od strane bankarskih institucija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva europska nadzorna tijela da u potpunosti iskoriste svoje ovlasti kako bi osigurale visok stupanj zaštite potrošača, uključujući, prema potrebi, ovlasti za intervenciju proizvoda kada su financijski i kreditni proizvodi doveli ili bi mogli imati posljedice na štetu potrošača; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da je rad na provedbi konačnih standarda Basel III već započeo; naglašava da bi se standardi BCBS-a trebali prenijeti u europsko pravo pravodobno i u skladu s njihovim ciljevima, vodeći pritom računa o posebnostima europskog bankovnog sustava, gdje je to primjereno, i načelu proporcionalnosti; upozorava da bi, zbog raznolikosti bankovnih modela diljem EU-a, jedinstveno rješenje koje se temelji na podacima i koje može biti moguće loše odgovarati europskom tržištu; ističe da bi trebalo osigurati konkurentnost i financijsku stabilnost bankovnog sektora EU-a te da ne bi smjela biti ugrožena njezina sposobnost financiranja gospodarstva, posebno malih i srednjih poduzeća; uvjeren je da su održive i dobro kapitalizirane financijske institucije nužne za dobro financiranje gospodarstva EU-a i stabilne bankarske unije; podsjeća na svoju Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o finalizaciji Basela III i poziva Komisiju da pri izradi novih zakonodavnih prijedloga djeluje u skladu s preporukama koje su u njoj iznesene; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzima u obzir važnost procjene primjerenosti internih modela i stalnog vrednovanja tih modela kako bi se osigurala njihova pouzdanost i otpornost; prima na znanje zaključke ciljanog preispitivanja internih modela koje provodi ESB; poziva banke da u skladu s time poboljšaju svoju uporabu i primjenu svojih internih modela; |
| --- | --- |

29.

| 30. | zabrinut je zbog toga što je EBA upozorila da neće podnijeti svoje prijedloge za smanjenje administrativnog opterećenja za male institucije u roku koji su suzakonodavci utvrdili u paketu za bankarstvo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podsjeća na to da bi standardi koje nude međunarodni forumi trebali izbjegavati regulatornu rascjepkanost i pomagati u promicanju ravnopravnih uvjeta za sve međunarodno aktivne banke; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da, u svojem izvješću o procjeni rizika i osjetljivosti bankovnog sektora EU-a, EBA ukazuje na razlike u primjeni i određivanju zaštitnog sloja za OSV instituciju među državama članicama; stoga poziva na daljnje usklađivanje primjene zaštitnih slojeva kapitala u cijelom EU-u kako bi se stvorili jednaki uvjeti za sve; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja Memorandum o razumijevanju između Europske središnje banke i Europskog revizorskog suda u pogledu praktičnih dogovora o razmjeni informacija između te dvije institucije s obzirom na njihove mandate; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zahtijeva povećanje standarda transparentnosti u nadzoru banaka, primjerice u rezultatima postupka nadzorne provjere i ocjene, kako bi se ojačalo povjerenje tržišta kapitala i financijskih tržišta, poduzeća i građana te osigurala dosljednost u postupanju u svim državama članicama; pozdravlja poboljšanje i poboljšanje razmjene informacija među nadzornim i sanacijskim institucijama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | Napominje da inovativne financijske tehnologije korjenito mijenjaju financijski sektor, uključujući bankarske i platne usluge, te pozdravlja učinkovitost i širi raspon odluka koje te ponude nude potrošačima na tržištu; podržava tehnološku neutralnost kao vodeće načelo i potiče ulaganja u financijsku tehnologiju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe kako je potrebno riješiti izazove koje predstavljaju te nove tehnologije, kao što su osiguravanje održivih prekogranično interoperabilnih poslovnih modela, jednaki uvjeti u pogledu regulacije i nadzora te kibersigurnost; ističe odgovornost financijskih institucija u osiguravanju zaštite podataka klijenata i njihove sigurnosti u skladu s pravom EU-a; također primjećuje sve veće oslanjanje bankarskog sektora na računalstvo u oblaku i potiče Komisiju da odgovori na zajednički savjet europskih nadzornih tijela o potrebi za zakonodavnim poboljšanjima u vezi sa zahtjevima za upravljanje rizikom IKT-a u financijskom sektoru EU-a; ponavlja da uravnoteženi zakonodavni okvir i pravna sigurnost mogu poboljšati okruženje sklono inovacijama bez ugrožavanja financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prepoznaje doprinos nebankarskog sektora financijskog posredovanja, koji je prethodno bio poznat kao usporedni bankarski sustav, u daljnjem diversifikaciji kanala financiranja za gospodarstvo; ističe, međutim, da postoji značajna međusobna povezanost između sektora nebankarskog financijskog posredovanja i „tradicionalnog” bankarskog sektora, koji izaziva zabrinutost zbog sistemskog rizika s obzirom na nedostatak odgovarajućih propisa i nadzora nad njima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | u tom pogledu poziva na koordinirano djelovanje radi rješavanja tih rizika, uključujući uspostavu makrobonitetnih alata i daljnju operacionalizaciju postojećih alata za suzbijanje prijetnji za financijsku stabilnost koje predstavlja rastuća uloga nebankarskog sustava financijskog posredovanja; smatra da je potrebno ocijeniti jesu li bonitetni zahtjevi velikih izloženosti, posebno nebankarskom financijskom posredovanju, dostatni za jamčenje financijske stabilnosti; nadalje ističe rizike koje je Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) istaknuo u okviru svojeg instrumenta za praćenje rizika nebankarskog poslovanja u EU-u za 2019., kao što su oni koji proizlaze iz transformacije likvidnosti, preuzimanja rizika i šire poluge koji utječu na sektor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja sporazum o razmjeni informacija između ESB-a i tijela zaduženih za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma, podsjeća na svoju Rezoluciju od 19. rujna 2019. o stanju provedbe zakonodavstva Unije o sprečavanju pranja novca, pozdravlja dokument sa zajedničkim stajalištem od 8. studenoga 2019. koji je pripremio nekoliko ministara financija europodručja, a kojim se poziva na usklađivanje europskog regulatornog okvira za pranje novca i financiranje terorizma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da za učinkovitost napora za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma nadležna tijela i financijske institucije moraju djelovati koordinirano; ističe da je potrebno bolje uskladiti bonitetni nadzor i nadzor sprečavanja pranja novca; podsjeća na svoju ozbiljnu zabrinutost zbog regulatorne i nadzorne fragmentacije u području borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma, što je dovelo do neuspjeha u pružanju odgovarajućeg nadzora i odgovora na nedostatke nacionalnih nadzornih tijela te dovodi u pitanje njihovu sposobnost nadzora nad sve većim prekograničnim aktivnostima u EU-u; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uvjeren je da i SSM ima ulogu u borbi protiv pranja novca i pozdravlja osnivanje posebne jedinice za suzbijanje pranja novca; posebno napominje složenost procjene važne primjerenosti upravljanja bankama na najvišoj razini zbog vrlo raznolikog prenošenja Direktive o kapitalnim zahtjevima; stoga potiče da se u Uredbu o kapitalnim zahtjevima uključe zahtjevi u pogledu „poslovnog ugleda i stručnosti”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja zaključke Vijeća od 5. prosinca 2019. kojima se Komisiji daje mandat da istraži načine osiguravanja bolje suradnje među tijelima i dodjele zadaća u vezi sa sprečavanjem pranja novca tijelu EU-a te da određene dijelove Direktive protiv pranja novca pretvori u uredbu kako bi se osigurao jedinstven pravilnik; pozdravlja Komunikaciju Komisije o akcijskom planu za sveobuhvatnu politiku Unije za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma, u kojoj se iznose prijedlozi za dodatno usklađenje pravila za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma i za učinkovito rješavanje rizika koje prekogranične nezakonite aktivnosti predstavljaju za integritet financijskog sustava EU-a i sigurnost građana EU-a, i to osnivanjem novog tijela EU-a; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potvrđuje da je potrebno poduzeti pravne i nadzorne mjere kako bi se riješio problem pranja novca i financiranja terorizma koji predstavljaju kriptoimovina; poziva Komisiju da dodatno provede procjene učinka u vezi s pranjem novca i financiranjem terorizma koji mogu proizaći iz ranjivosti koje mogu nastati zbog sve veće upotrebe novih tehnologija u kreditnim i financijskim institucijama te brzog širenja kriptomaterijala s obzirom na nepostojanje zajedničkog regulatornog režima i anonimnosti povezane s tom imovinom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da 2020. ocijeni aktualno stanje na tržištu agencija za kreditni rejting kako bi ga ocijenila u pogledu tržišnog natjecanja, asimetričnosti informacija i transparentnosti na tržištima; napominje da ocjene održivosti temeljene na ekološkim, socijalnim i upravljačkim kriterijima mogu postati važna dopuna procjenama kreditnog rizika; ističe važnost standardizacije u kriterijima za ocjenu održivosti i jamčenja da je razvoj tržišta za pružanje rejtinga održivosti konkurentan i da nije koncentriran s ograničenim brojem pružatelja usluga; |
| --- | --- |

44.

| 45. | napominje kako je potrebno povećati nastojanja da se usklade aktivnosti financijskog tržišta s ciljevima održivosti i ekološkim, društvenim i upravljačkim kriterijima, ističući pritom središnju ulogu europskih nadzornih tijela u tim ciljevima; u tom pogledu poziva EBA-u da, u koordinaciji s ESRB-om, poduzme korake prema zajedničkoj metodologiji za mjerenje intenziteta klimatskih rizika kojima su izložene financijske institucije, uključujući rizike povezane s mogućom amortizacijom imovine u slučaju promjene regulatornog tretmana koja proizlazi iz ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe na njih, makroekonomskog učinka naglih promjena u korištenju energije i porasta učestalosti prirodnih katastrofa; |
| --- | --- |

45.

Sanacija

| 46. | pozdravlja činjenicu da Jedinstveni sanacijski odbor 2019. nije morao provoditi sanacijske mjere; poziva Komisiju da razmotri odgovarajuće daljnje postupanje u vezi s vlastitim izvješćem o provedbi BRRD-a i SRMR-a iz travnja 2019.; potiče Komisiju da ispita je li zakonodavstvo dostatno kako bi se osiguralo da se sve banke, ako to bude potrebno, saniraju bez novca poreznih obveznika; poziva Komisiju da u obzir uzme reviziju Odbora za financijsku stabilnost o zakonodavstvu „prevelike da bi se dopustilo njihovo propadanje” i da riješi potencijalne nedostatke, posebno u pogledu zaštite depozita stanovništva; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Jedinstveni sanacijski odbor da dovrši postupak izrade planova sanacije i analizira imaju li sve relevantne banke dostatni MREL; napominje da SRB ne otkriva redovito u kojoj mjeri banke ispunjavaju ciljeve MREL-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost daljnjeg usklađivanja posebnih aspekata postojećih nacionalnih propisa o insolventnosti te da ocijeni u kojoj je mjeri takvo daljnje usklađivanje potrebno kako bi se osigurala dosljedna i učinkovita primjena okvira za upravljanje krizama; poziva Komisiju da u okviru revizije Direktive o sustavima osiguranja depozita (Direktiva o sustavima osiguranja depozita) pojasni načelo najmanjeg troška u okviru Direktive o sustavima osiguranja depozita; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva na daljnje razmatranje okvira jedinstvenog sanacijskog mehanizma i potrebe za procjenom primjenjivosti Komunikacije o bankarstvu iz 2013. (19); napominje da je potrebno zajamčiti jednake uvjete tržišnog natjecanja i dosljednu primjenu testa javnog interesa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primjećuje važnu ulogu koju rane intervencije mogu imati u sprečavanju propadanja banaka i kriza; međutim, napominje da se zahtjevi za primjenu mjera rane intervencije preklapaju s nekim standardnim interventnim mjerama ESB-a; naglašava da se u takvim slučajevima primjenjuju standardne interventne mjere; stoga smatra da bi se to preklapanje trebalo ukloniti dovoljnim pojašnjenjem pravne osnove za svaki instrument kako bi se osigurala postupna primjena mjera; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prima na znanje odluku Euroskupine o „načelnom sporazumu” u vezi s reformom Europskog stabilizacijskog mehanizma i njezinih nadležnosti; poziva na stvaranje zaštitnog mehanizma za jedinstveni fond za sanaciju i njegovu brzu operacionalizaciju; zabrinut je zbog nedostatka mehanizma u bankovnoj uniji kako bi se osiguralo da se likvidnost može osigurati banci u slučaju sanacije kako bi se osigurao neometan kontinuitet usluga i stabilnost financijskih tržišta te poziva Komisiju da pokuša riješiti taj nedostatak bez daljnjeg odlaganja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da banke moraju moći poslovati preko granica i pritom upravljati svojim kapitalom i likvidnošću na konsolidiranoj razini kako bi se njihovi rizici diversificirali i kako bi se riješio svaki nedostatak profitabilnosti; ističe svoje stajalište da bi pravila trebala omogućiti veću fleksibilnost za matično društvo u tom pogledu te istodobno osigurati vjerodostojne i provedive mehanizme koji u slučaju krize zahtijevaju matično društvo (subjekt u sanaciji) da osigura kapital, MREL i likvidnost društvima kćerima koja se nalaze u zemlji domaćinu unutar bankovne unije; |
| --- | --- |

52.

Osiguranje depozita

| 53. | izjavljuje da bankovna unija i dalje nema svoj treći stup; poziva na dovršetak bankovne unije stvaranjem potpuno provedenog europskog sustava osiguranja depozita kako bi se deponenti zaštitili od poremećaja u bankarstvu, osiguralo povjerenje deponenata i ulagača diljem bankarske unije i ojačala stabilnost europodručja kao cjeline; prepoznaje prednosti podjele rizika i daljnjeg smanjenja rizika u određenim institucijama; |
| --- | --- |

53.

| 54. | potiče Vijeće da što prije nastavi pregovore o EDIS-u te istodobno osigura usklađen okvir s Direktivom o sustavima osiguranja depozita kako bi se ostvarilo cilj poboljšanja financijske stabilnosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da analizira okvir funkcionalnih institucijskih sustava zaštite u kontekstu EDIS-a; |
| --- | --- |

55.

| 56. | prima na znanje nastavak rasprava o dovršetku bankovne unije u okviru Radne skupine na visokoj razini za EDIS, koja je u siječnju 2019. osnovana za izvješćivanje Euroskupine, uključujući daljnja poboljšanja okvira za upravljanje krizama za banke; zabrinut je zbog toga što Parlament nije bio obaviješten o raspravama koje se vode u kontekstu Radne skupine na visokoj razini o EDIS-u, koja se izvješćuje o Euroskupini; napominje da je Komisija sudionik radne skupine na visokoj razini i podsjeća na članak 9. okvirnog sporazuma iz 2010. koji sadržava obvezu Komisije da zajamči jednako postupanje, posebno u pogledu zakonodavnih pitanja, između Parlamenta i Vijeća; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, EBA-i, ESB-u, Jedinstvenom odboru za sanaciju, vladama i parlamentima država članica i nadležnim tijelima, kako su definirana u članku 4. stavku 1. točki 40. Uredbe (EU) br. 575/2013. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0030.

(2)  SL C 224, 27.6.2018., str. 45.

(3)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/publications/annual-report/html/ssm.ar2018~927cb99de4.hr.html#toc1

(4)  https://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/reports/nbfi_monitor/esrb.report190717_NBFImonitor2019~ba7c155135.en.pdf?aad1f4a011a6d589537645242475aa89

(5)  https://eba.europa.eu/sites/default/documents/files/document_library/Risk%20Analysis%20and%20Data/Risk%20Assessment%20Reports/2019/Risk%20Assessment%20Report_November%202019.PDF

(6)  JC 2018 74.

(7)  SL L 320, 30.11.2013., str. 1.

(8)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/legal/pdf/memorandum_of_understanding_between_the_eca_and_the_ecb_regarding_the_ecbs_supervisory_tasks.pdf

(9)  „Tematsko izvješće br. 10/2019.: Testiranje otpornosti banaka na stres na razini EU-a: iznesena je dosad najveća količina informacija o bankama, no potrebno je poboljšati koordinaciju i pridavati veću pozornost rizicima”, Europski revizorski sud, 10. srpnja 2019., https://www.eca.europa.eu/hr/Pages/DocItem.aspx?did=50393

(10)  Izjava za medije, „ECB revidira nadzorna očekivanja u pogledu bonitetnog rezerviranja za loše kredite kako bi se uzela u obzir nova uredba EU-a”, 22. kolovoza 2019., https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2019/html/ssm.pr190822~f3dd1be8a4.en.html

(11)  ESMA 33-9-321.

(12)  Niz dokumenata za raspravu/7, Europski stabilizacijski mehanizam, listopad 2019.

(13)  SL C 380 E, 11.12.2012., str. 24.

(14)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0022.

(15)  JC 2019 59.

(16)  https://eba.europa.eu/file/233465/download?token=xH5hxq39

(17)  JC 2019 26, https://eba.europa.eu/file/102634/download?token=ZR98JZp8

(18)  https://eba.europa.eu/file/178124/download?token=7fFsD9og

(19)  SL C 216, 30.7.2013., str. 1.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/55 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/55

---

P9_TA(2020)0169

Turizam i promet u 2020. i nadalje

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o prometu i turizmu od 2020. nadalje (2020/2649(RSP))

(2021/C 362/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je turizam međusektorska gospodarska aktivnost koja ima dalekosežan učinak na gospodarski rast, zapošljavanje te društveni i održivi razvoj; |
| --- | --- |

A.

budući da je turizam međusektorska gospodarska aktivnost koja ima dalekosežan učinak na gospodarski rast, zapošljavanje te društveni i održivi razvoj;

| B. | budući da je u sektoru turizma zaposleno 22,6 milijuna ljudi, odnosno 11,2 % ukupnog broja zaposlenih u EU-u, da je njegov doprinos BDP-u EU-a u 2019. iznosio 9,5 %, da pomaže u promicanju uravnotežene regionalne strukture i ima pozitivan učinak na regionalni razvoj; napominje da je u EU-u ugroženo najmanje 6,4 milijuna radnih mjesta; |
| --- | --- |

B.

budući da je u sektoru turizma zaposleno 22,6 milijuna ljudi, odnosno 11,2 % ukupnog broja zaposlenih u EU-u, da je njegov doprinos BDP-u EU-a u 2019. iznosio 9,5 %, da pomaže u promicanju uravnotežene regionalne strukture i ima pozitivan učinak na regionalni razvoj; napominje da je u EU-u ugroženo najmanje 6,4 milijuna radnih mjesta;

| C. | budući da turizam, a posebno prekomjerni turizam, kao i sve ljudske aktivnosti, utječe na klimatske promjene i ima negativne učinke na okoliš i gospodarstvo kao što su povećano onečišćenje, gubitak biološke raznolikosti, prometno zagušenje, troškovi održavanja infrastrukture i rastuće cijene, budući da se taj sektor zalaže za ubrzanje napretka prema razvoju održivog turizma te želi zajamčiti da održivi turizam doprinosi europskim i međunarodnim klimatskim ciljevima zahvaljujući inicijativama usmjerenim na smanjenje emisija; |
| --- | --- |

C.

budući da turizam, a posebno prekomjerni turizam, kao i sve ljudske aktivnosti, utječe na klimatske promjene i ima negativne učinke na okoliš i gospodarstvo kao što su povećano onečišćenje, gubitak biološke raznolikosti, prometno zagušenje, troškovi održavanja infrastrukture i rastuće cijene, budući da se taj sektor zalaže za ubrzanje napretka prema razvoju održivog turizma te želi zajamčiti da održivi turizam doprinosi europskim i međunarodnim klimatskim ciljevima zahvaljujući inicijativama usmjerenim na smanjenje emisija;

| D. | budući da se turizam sastoji od složenog vrijednosnog lanca mnogih dionika koji su izravno povezani s aktivnostima putničkog prometa; |
| --- | --- |

D.

budući da se turizam sastoji od složenog vrijednosnog lanca mnogih dionika koji su izravno povezani s aktivnostima putničkog prometa;

| E. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 od svih velikih gospodarskih sektora najteže pogodila prometni, kulturni i turistički sektor, pri čemu je velika nezaposlenost posebno pogodila sezonske radnike i one u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

E.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 od svih velikih gospodarskih sektora najteže pogodila prometni, kulturni i turistički sektor, pri čemu je velika nezaposlenost posebno pogodila sezonske radnike i one u nepovoljnom položaju;

| F. | budući da je zdravstvena kriza posebno negativno utjecala na kulturne lokalitete i prostore, festivale i muzeje, a 40 % turista svoje odredište odabire na temelju kulturne ponude; |
| --- | --- |

F.

budući da je zdravstvena kriza posebno negativno utjecala na kulturne lokalitete i prostore, festivale i muzeje, a 40 % turista svoje odredište odabire na temelju kulturne ponude;

| G. | budući da je Komisija donošenjem komunikacije naslovljene „Turizam i promet od 2020. nadalje” (COM(2020)0550) i Paketa o turizmu i prometu 13. svibnja 2020. poduzela prvi potreban korak kako bi podržala oporavak našeg dragocjenog prometnog i turističkog sektora od pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija donošenjem komunikacije naslovljene „Turizam i promet od 2020. nadalje” (COM(2020)0550) i Paketa o turizmu i prometu 13. svibnja 2020. poduzela prvi potreban korak kako bi podržala oporavak našeg dragocjenog prometnog i turističkog sektora od pandemije bolesti COVID-19;

| H. | budući da je prošlo deset godina otkako je Komisija u lipnju 2010. objavila komunikaciju naslovljenu „Europa, svjetsko turističko odredište br. 1 – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352), u kojoj je iznesena strategija i akcijski plan za turizam EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da je prošlo deset godina otkako je Komisija u lipnju 2010. objavila komunikaciju naslovljenu „Europa, svjetsko turističko odredište br. 1 – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352), u kojoj je iznesena strategija i akcijski plan za turizam EU-a;

| I. | budući da je od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona 2009. EU nadležan za pružanje potpore usmjerene na koordinaciju i dopunjavanje djelovanja država članica u tom području (1); |
| --- | --- |

I.

budući da je od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona 2009. EU nadležan za pružanje potpore usmjerene na koordinaciju i dopunjavanje djelovanja država članica u tom području (1);

Europski planovi oporavka turizma i prometa nakon pandemije bolesti COVID-19

| 1. | smatra da su za jamčenje opstanka i konkurentnosti prometnog i turističkog sektora potrebne brza kratkoročna i dugoročna potpora, dok je provedba mjera kojima će se turisti potaknuti da ponovno putuju u Europu i unutar nje nužna za smanjenje dodatnih gubitaka u tom sektoru i za njegovu dugoročnu održivost; naglašava da trenutačna kriza predstavlja i jedinstvenu priliku da se turizam u EU-u modernizira i da postane održiviji i pristupačniji osobama s invaliditetom te da ga se počne promatrati kao industrijski ekosustav s ciljevima ulaganja, ljudskim kapitalom, potrebama za tehnološkim inovacijama i pokazateljima uspješnosti, kao i važan sektor koji bi mogao doprinijeti postizanju ciljeva klimatske neutralnosti do 2050.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je u trenutačnoj krizi, kada se mnoga prijevozna poduzeća bore za preživljavanje, iznimno važno dalje ulagati u stratešku prometnu infrastrukturu na razini EU-a; nadalje naglašava da bi planovi oporavka prometa, zajedno s potporom usmjerenom na očuvanje postojećih prometnih sektora, trebali biti usmjereni na inovativne mogućnosti rasta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja komunikaciju naslovljenu „Postupan i koordiniran pristup ponovnoj uspostavi slobode kretanja i ukidanju kontrola na unutarnjim granicama – COVID-19”, koju je Komisija usvojila u okviru paketa, kao i prijedlog postupnog i koordiniranog pristupa usmjerenog na ponovnu uspostavu neograničenog slobodnog kretanja osoba; traži da se na razini EU-a uspostavi mehanizam za utvrđivanje dovoljno niske stope prijenosa te da se osigura ujednačena primjena te stope diljem EU-a; poziva Komisiju da podupre „ponovno pokretanje turizma” preporukom da se naglasak stavi na „održivi turizam”, kao i da vjerodostojno certificirana poduzeća i destinacije postanu predvodnici u ekološki prihvatljivim, društveno odgovornim i ekonomski održivim putovanjima i turizmu; pozdravlja inicijativu Komisije čiji je cilj osigurati stalan protok robe, osobito hrane i medicinske opreme, u cijelom EU-u te sve inicijative čiji je cilj osigurati potpuno funkcioniranje unutarnjeg tržišta EU-a bez neopravdanih provjera i kašnjenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno ističe važnost načela nediskriminacije u postupnom ukidanju nacionalnih i prekograničnih ograničenja, kao i uzajamnog priznavanja dogovorenih mjera na razini EU-a, te naglašava da je važno izbjeći bilateralne sporazume između pojedinačnih država članica (tzv. turistički koridori), koji bi dodatno utjecali na gospodarstva država članica koje su najteže pogođene zdravstvenom krizom, osobito u sektoru turizma; zabrinut je zbog činjenice da je nekoliko država članica nedavno uvelo jednostrane mjere koje ne samo da bi mogle ugroziti funkcioniranje jedinstvenog tržišta i imati negativan učinak na živote milijuna građana EU-a, već bi mogle zadati dodatan udarac turizmu i povjerenju; stoga snažno potiče Komisiju da spriječi provedbu svih vrsta diskriminirajućih i neepidemioloških mjera država članica, kojima se dovodi u pitanje integritet schengenskog područja i koči brz oporavak europskog sektora putovanja i turizma; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da treba podupirati i promicati turistička područja u EU-u, među ostalim kroz privlačne ponude za posjetitelje, pod uvjetom da epidemiološki te društveni i zdravstveni uvjeti u dotičnom području to dopuštaju; smatra da je ključno da i poduzeća i njihovi klijenti u potpunosti poštuju i provode sve zdravstvene, higijenske i sanitarne mjere, kao što je ograničavanje socijalnih kontakata, kako bi se zajamčili sigurni uvjeti za posjetitelje; poziva na uspostavu jedinstvenih kriterija procjene u cijeloj Uniji kako bi se istaknula sigurna područja za receptivni i emitivni turizam; slaže se s tim da treba uvesti i održavati najviše razine sigurnosti i zaštite, za što bi se mogle upotrijebiti interoperabilne digitalne tehnologije (npr. namjenske informacijske internetske stranice Komisije ili korištenje digitalnoinovacijskih centara) radi pružanja pomoći putničkoj i turističkoj industriji i samim turistima, poštujući pritom prava privatnosti i zaštite podataka pojedinaca; naglašava da bi trebalo razviti sustav ranog upozoravanja za učinkovito upozoravanje turista na potencijalne zdravstvene prijetnje na njihovu odredištu, kako bi se protokoli o karanteni i evakuaciji odmah mogli primijeniti i biti učinkoviti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prepoznaje važnost međunarodnih putnika za naš turistički sektor; stoga poziva Komisiju i države članice da ocijene mogu li se na vanjskim granicama Unije ukinuti ograničenja za nenužna putovanja, a da se pritom ne ugroze javno zdravlje i sigurnost, te da vode računa o epidemiološkoj situaciji u svakoj trećoj zemlji i rade na uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera protiv bolesti COVID-19, posebno u zračnom prometu, poštujući standarde Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) i zajednički dokument Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) i Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) naslovljen „Protokol o zdravstvenoj sigurnosti zračnog prometa u kontekstu pandemije bolesti COVID-19: Operativne smjernice za postupanje s putnicima u zračnom prijevozu te djelatnicima u zrakoplovstvu u kontekstu pandemije bolesti COVID-19” za sigurno ponovno pokretanje zračnog prometa u Europi te snažno poziva na njihovu brzu provedbu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnost prekograničnih i sezonskih radnika za pružanje usluga u turističkom sektoru kao ključne sastavnice rada na gospodarskom oporavku i poziva na donošenje mjera za poticanje njihove mobilnosti i zaštitu njihovih prava, što obuhvaća i bolju provedbu postojećeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „COVID-19: Smjernice za postupno ponovno uspostavljanje usluga prijevoza i povezanosti”, kao i smjernice koje se temelje na okviru načela i zajedničkom paketu instrumenata koji će pomoći u ponovnom pokretanju svih vrsta usluga prijevoza diljem EU-a poduzimanjem koordiniranih, nediskriminirajućih i razmjernih mjera; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da se dogovore o privremenim, razmjernim i nediskriminirajućim mjerama u skladu sa znanstvenim dokazima kako bi se olakšao siguran tranzit i kretanje iz jedne zemlje u drugu, koje će se temeljiti na pouzdanim procjenama rizika te biti usklađene s međunarodnim standardima koje su definirala tijela kao što su Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) ili Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC); ističe važnost uzajamnog priznavanja mjera dogovorenih u okviru EU-a za ponovnu uspostavu putovanja u EU i inozemstvo; naglašava da provedba mjera za suzbijanje širenja pandemije, kao i njihovo ublažavanje, ni u jednom trenutku ne smije dovesti do smanjenja visokih sigurnosnih standarda EU-a u prometu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da je probir učinkovito sredstvo za smanjenje širenja virusa i izgradnju povjerenja kada ograničavanje socijalnih kontakata nije moguće, pod uvjetom da su dostupne brze, pouzdane i cjenovno pristupačne metode probira; poziva Komisiju da u suradnji s ECDC-om i državama članicama redovito ocjenjuje postoje li testovi koji ispunjavaju te uvjete te da, kada ti testovi budu dostupni, provodi koordinirani postupak nabave kako bi se osigurali najbolji mogući uvjeti i cijena; apelira na Komisiju i države članice da se koriste svim dostupnim sredstvima financiranja kako bi se građanima zajamčilo besplatno testiranje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da bi trebalo ukinuti ograničenja putovanja i granične kontrole za regije, područja i države u kojima se epidemiološka situacija poboljšava i u dovoljnoj je mjeri stabilna, nakon što se utvrde zajednički kriteriji za procjenu te situacije; naglašava da je poboljšanje epidemiološke situacije ključno za ponovnu uspostavu sigurnog putovanja i prijevoza te nastavak pružanja usluga u turizmu; nadalje, poziva Komisiju da u koordinaciji s državama članicama istraži izvedivost i dodanu vrijednost mjera zdravstvenog pregleda kao što su dijagnostički testovi (npr. serološki testovi ili brisevi) i mjerenje temperature putnicima koji putuju iz prometnih čvorišta; poziva da se za različite načine prijevoza uspostave standardi i detaljni protokoli za zajedničke higijenske mjere; smatra da bi svi prijevoznici trebali na usklađen način primjenjivati jedinstvene mjere kako bi se osigurala predvidljivost i jasnoća; smatra da bi tehnički operativni protokoli trebali biti preduvjet za sigurno putovanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „COVID-19: Smjernice EU-a za postupni nastavak pružanja usluga u turizmu i za zdravstvene protokole u ugostiteljskim objektima – COVID-19” i snažno potiče države članice da podijele te upute s nadležnim tijelima na regionalnoj i lokalnoj razini; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da financijski podrže sektor putovanja i turizma u provedbi tih mjera, u potpunoj suradnji s turističkom i putničkom industrijom i u skladu s ambicijama europskog zelenog plana i digitalizacijom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da u suradnji s javnim tijelima država članica, dionicima u turizmu i međunarodnim organizacijama uvede pečat EU-a za certificiranje sigurnosti i jasne i učinkovite zdravstvene protokole kojima se jamči da turistički i putnički objekti i operateri u EU-u ispunjavaju najviše higijenske i sigurnosne standarde, u cilju poticanja provedbe posebnih mjera na temelju smjernica EU-a, jačanja povjerenja i sigurnosti za putnike koji posjećuju države članice i oporavka sektora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da, uz primjenu visoke razine zaštite potrošača, predloži zajednička pravila na razini EU-a o uvjetima u pogledu vaučera koji se izdaju u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, koji uvijek ovise o tome hoće li ih potrošači dobrovoljno prihvatiti i koji neće utjecati na obvezu poduzeća da putnicima nadoknade troškove u roku predviđenom pravom EU-a, kako bi vaučeri postali fleksibilniji, a time i zanimljiviji i održiviji i kako bi se spriječilo da još jedan slučaj neujednačene provedbe dovede do različitog postupanja prema potrošačima i narušavanja tržišnog natjecanja na prometnom i turističkom tržištu; nadalje, potiče Komisiju da upotrijebi sva raspoloživa sredstva kako bi osigurala pravilnu provedbu i ujednačenu primjenu prava EU-a te da promiče primjenu usklađenih pravila o dobrovoljnim vaučerima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da, na temelju iskustva krize zbog pandemije bolesti COVID-19 i sličnih sustava država članica, istraži mogućnost uvođenja europskog sustava jamstva putovanja za osiguranje financijske likvidnosti poduzeća kako bi se putnicima zajamčili povrat novca i troškovi repatrijacije, kao i pravedna naknada za sve štete nastale u slučaju stečaja; štoviše smatra da bi turiste trebalo poticati na sklapanje putnog osiguranja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da pokrene posebnu komunikacijsku kampanju EU-a o putovanju i turizmu, koja bi se vodila i preko informacijske aplikacije na razini Unije, u cilju promicanja putovanja unutar EU-a, vraćanja povjerenja građana u putovanje i turizam tijekom pandemije izazvane koronavirusom, obrazovanja turista o postojećim zdravstvenim i sigurnosnim mjerama te izgradnje održivih i koherentnih vrijednosti kroz „turistički brend EU-a”; poziva na to da pojam „sigurne i pametne destinacije” bude središnji pojam u izgradnji održivog, odgovornog i pristupačnog turizma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | traži da se na razini EU-a uvede mehanizam za utvrđivanje praga, temeljenog na znanstvenim dokazima i pouzdanim i ujednačenim podacima, za sigurnost i zaštitu kad je riječ o ukidanju ili uvođenju ograničenja putovanja te da se odredi odgovarajuća razina praćenja i pripremi akcijski plan za slučaj negativnog razvoja epidemiološke situacije; u tom pogledu naglašava da je potreban konkretniji i detaljniji akcijski plan za praćenje i evaluaciju predložene strategije postupnog izlaska iz krize prouzročene bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju, javna tijela država članica i dionike na suradnju kako bi se što prije utvrdile jasne smjernice i zajednički planovi pripravnosti za mogući drugi val pandemije, koji bi obuhvaćali prevenciju infekcija i mjere kontrole u sektoru putovanja i turizma, s obzirom da bi produljene mjere zabrane kretanja prema procjenama mogle ove godine dovesti do pada BDP-a od 16 %; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja program SURE koji državama članicama pomaže da pokriju troškove nacionalnih programa skraćenog radnog vremena i sličnih mjera i koji poduzećima omogućuje da očuvaju radna mjesta u turističkom sektoru; nadalje ističe važnost ulaganja u prekvalifikaciju, osposobljavanje u području digitalnih vještina i inicijative za potporu zapošljavanju, čime će se spriječiti trajni gubitak radnih mjesta i socijalna nejednakost nastala zbog pandemije; |
| --- | --- |

19.

Veća solidarnost i koordinacija u turističkom sektoru EU-a

| 20. | ističe važnost pomaka prema istinskoj europskoj turističkoj politici koja će znatno doprinijeti jačanju konkurentnosti Unije, promicanju suradnje među državama članicama i regijama i stvaranju mogućnosti za daljnja ulaganja i inovacije u tom sektoru; podsjeća da je važno izbjeći prekomjernu regulaciju turističkih usluga unutar jedinstvenog tržišta u cilju uklanjanja i sprečavanja regulatornih proturječnosti i preklapanja, osiguravanjem bolje koordinacije politika i zakonodavstva koji se odnose na turistički sektor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja prijedlog Komisije da se organizira europski sastanak na vrhu o turizmu na kojem će sudjelovati institucije EU-a, turistički sektor, regije, gradovi i dionici kako bi se razmotrila budućnost europskog turizma, te podržava razvoj plana za 2050. ususret održivom, inovativnom i otpornom europskom turističkom ekosustavu („Europski program za turizam 2050.”); stoga poziva Komisiju da na temelju ishoda tog dijaloga donese novu strategiju i akcijski plan za turizam u EU-u 2021. kako bi se zadržao položaj Europe kao vodeće destinacije zahvaljujući „turističkom brendu EU-a”; naglašava da ta dugoročna strategija mora uključivati plan za digitalizaciju sektora i programe za ponovno oživljavanje turističkih područja; naglašava da se tom strategijom mora podupirati zelena tranzicija sektora prilagodbom postupaka te obnovom infrastrukture i objekata; naglašava da bi Komisija trebala pomno pratiti njezinu pravilnu provedbu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja inicijativu Komisije kojom se predviđa fleksibilnost u okviru pravila o državnim potporama; međutim, inzistira na potrebi za izvedivim projektima i tržišnom natjecanju te socijalnim i ekološkim standardima, kao i za jasnim i sektorski prilagođenim smjernicama u prometnom i turističkom sektoru kako bi se omogućila učinkovita koordinacija među svim državama članicama te kako bi se zajamčilo da se nacionalni sustavi naknada koriste na pravedan, pravovremen i ujednačen način, na ograničeno vrijeme, s ciljem otklanjanja gubitaka prouzročenih pandemijom bolesti COVID-19 i bez neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava važnost pojačane suradnje između europskih, nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela i svih relevantnih dionika u cilju rješavanja međusektorskih pitanja povezanih s turizmom; u tom pogledu poziva Komisiju da uspostavi strategiju za turizam EU-a koja će obuhvaćati konkretniji i detaljniji akcijski plan s kratkoročnim, srednjoročnim i dugoročnim ciljevima, uključujući ciljeve UN-a za održivi razvoj, i sadržavati prijedlog da države članice utvrde jasne strateške ciljeve usmjerene na rezultate; insistira na tome da se u suradnji s Parlamentom i državama članicama donese odgovarajuća strategija za održivi turizam, koja uključuje mjere koje trebaju primjenjivati i poštovati sve države članice, turistički sektor i turisti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da prijedlog plana EU-a za oporavak koji je Komisija predstavila 27. svibnja 2020., koji uključuje pojačani dugoročni proračun EU-a (VFO za razdoblje 2021. – 2027.) i novi instrument za oporavak u iznosu od 750 milijardi EUR koji bi trebao biti uvjetovan uvođenjem strukturnih reformi i poštovanjem ekoloških i socijalnih standarda, služi kao dobar temelj za daljnje pregovore; pozdravlja činjenicu da je turizam prepoznat kao jedna od gospodarskih aktivnosti koje su najteže pogođene krizom bolesti COVID-19; napominje da se u novom instrumentu za oporavak pod nazivom „Nova generacija EU-a” navodi da bi pad prometa u turizmu u drugom tromjesečju 2020. mogao biti veći od 70 %, dok osnovne potrebe za ulaganjima u turizam zauzimaju prvo mjesto među različitim ekonomskim sustavima, s iznosom od 161 milijarde EUR; poziva Komisiju da u paketu za oporavak osigura važno mjesto za sektor turizma te da objavi smjernice za brz pristup financiranju oslobođenom nerazmjernog administrativnog opterećenja, kako u tekućim tako i u budućim programima; u tom kontekstu ističe važnost ulaganja u taj sektor kroz instrument za oporavak i otpornost koji će omogućiti razvoj strategije za održiv, fleksibilan i konkurentan turizam diljem EU-a; smatra da plan oporavka EU-a mora uključivati mogućnost za pružanje dodatne financijske potpore sektoru turizma na temelju udjela sektora putovanja i turizma u BDP-u države članice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava žaljenje što u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO 2021. – 2027.) ne postoji posebna proračunska linija za održivi turizam te žali što trenutačno ne postoji konkretan i ciljani kratkorični financijski instrument, koji bi pomogao oporavak turističkog sektora; naglašava da bi trebalo razmotriti primjenu posebnog tretmana i posebnih mjera za najudaljenije i otočne regije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju i države članice da hitno podrže poduzeća i radnike, uključujući samozaposlene radnike, u prometnom, kulturnom i turističkom sektoru, posebno MSP-ove te makropoduzeća i obiteljska poduzeća, u pogledu upravljanja likvidnošću te da im pomognu da zadrže radna mjesta i smanje nepotrebno administrativno opterećenje; nadalje, poziva na stvaranje europskog okvira za radnike u cijelom vrijednosnom lancu turističke industrije, u bliskom dijalogu sa socijalnim partnerima i obuhvaćajući sve vrste radnika; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva na revidiranu europsku strategiju za MSP-ove kojom bi se uzeo u obzir učinak bolesti COVID-19 na MSP-ove i predložile konkretne inicijative za oporavak kako bi im se pomoglo smanjenjem birokracije, smanjenjem troškova pristupa financiranju i poticanjem ulaganja u strateške vrijednosne lance, u skladu s europskom industrijskom politikom koja se temelji na ekosustavima, zelenom planu i digitalnoj tranziciji; podsjeća da je potrebno provesti nužne prilagodbe kako bi se ispoštovale nove zdravstvene i sigurnosne mjere te osigurati znatna ulaganja kako bi se zajamčila sigurnost potrošača, poštovanje ograničavanja socijalnih kontakata te druge relevantne mjere opreza; naglašava važnost uspostave mreža i klastera diljem EU-a koji bi mogli dovesti do usklađivanja najboljih praksi, strategija i sinergija unutar sektora MSP-ova; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da se tisuće poduzeća, posebno MSP-ova, bori za opstanak, a mnoga od njih suočena su s insolventnošću; poziva Komisiju i države članice da prate razvoj događaja i procijene mogućnost pojačane hitne potpore, u odnosu na već najavljene instrumente, poduzimanjem odgovarajućih mjera kako bi se izbjegao stečaj poduzeća; |
| --- | --- |

28.

Prema turističkom sektoru EU-a otpornom na promjene u budućnosti

| 29. | naglašava da je turistički sektor u velikoj mjeri ovisan o prometnom sektoru te da bi stoga poboljšanje dostupnosti, održivosti i povezivosti svih načina prijevoza, uz održavanje najviše razine sigurnosti u svim prometnim sektorima (cestovni, željeznički, zračni, pomorski i promet unutarnjim plovnim putevima), imalo znatan utjecaj na unapređenje turističkog sektora EU-a; u tom pogledu naglašava da bi Komisija, s obzirom na to da je 2021. godina Europska godina željeznice i da postoji potreba za smanjenjem emisija iz prometa, trebala promicati sve održive alternativne načine putovanja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe potrebu za poticanjem održivih načina putovanja kao što je pružanje veće potpore turističkoj biciklističkoj infrastrukturi i noćnim vlakovima; naglašava potencijalne ekonomske i ekološke koristi koje održivi načini prijevoza, poput biciklizma, mogu imati za turizam, te poziva Komisiju da promiče i ulaže u biciklističku infrastrukturu kako bi potaknula takvu vrstu turizma; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da sve države članice trebaju imati mrežu razvijene, moderne, sigurne i održive infrastrukture kako bi se olakšala putovanja diljem EU-a, a rubne države članice učinile pristupačnijima za turizam unutar Europe i međunarodni turizam; stoga poziva Komisiju da podupre ponovno uspostavljanje prekograničnih veza koje nedostaju, da provodi provjere kvalitete postojeće infrastrukturne mreže te da predloži hitne dodatne mjere za najmanje napredna i udaljena područja u kojima su mreže često najslabije razvijene i kojima je potrebno posvetiti posebnu pozornost; napominje da pogranične regije u EU-u čine 40 % teritorija Unije i trećinu njezina stanovništva; poziva Komisiju da se pobrine za to da države članice imaju odgovarajuće planove za dovršenje cjelokupne osnovne mreže TEN-T do 2030. i sveobuhvatne mreže TEN-T do 2050., te da naznače raspored i raspoloživost proračunskih sredstava, s posebnim naglaskom na prekograničnim dionicama, posebno u državama članicama koje ne napreduju u tim područjima; ističe da to uključuje prijeko potreban projekt jedinstvenog europskog neba, koji bi, iako se na njemu već dugi niz godina na razini EU-a ništa ne radi, europskom zrakoplovstvu odmah donio sigurnost, učinkovitost i održivost; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da istraži izvedivost i potencijalne koristi mehanizma za upravljanje krizom (CMM) za turistički sektor EU-a kako bi se ne samo na odgovarajući način i brzo odgovorilo na aktualnu pandemiju bolesti COVID-19, već i kako bi se pripremilo na izazove slične prirode i razmjera u budućnosti; naglašava da je važno uključiti rješenja za financiranje kratkoročnih financijskih manjkova te osigurati srednjoročne i dugoročne okvire i strategije; poziva Komisiju da izda smjernice utemeljene na najboljoj praksi u turističkom sektoru u slučaju kriza velikih razmjera kao što je aktualna pandemija te da olakša razvoj i koordinaciju odgovarajućih internetskih platformi na kojima dionici mogu razmjenjivati najbolje prakse i informacije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da predloži novi europski program uključivog turizma po uzoru na inicijativu Calypso, koji bi ranjivim društvenim skupinama omogućio korištenje nacionalnih turističkih vaučera u povezanim objektima u drugim državama članicama koje svojim građanima također nude program socijalnog turizma; napominje da se takvi programi u mnogim državama članicama provode s vrlo dobrim rezultatima i smatra da bi bilo vrlo pozitivno da ti programi postanu interoperabilni na razini EU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe važnost zajedničkog pristupa EU-a zaštiti konkurentnosti sektora kroz poboljšanje njegove komunikacijske strategije prema građanima; nadalje, naglašava koordinacijsku ulogu EU-a u turističkom sektoru, koju bi trebalo poboljšati uvođenjem mjera EU-a s dodanom vrijednošću i daljnjim olakšavanjem razmjene najboljih praksi među državama članicama; poziva na smanjenje neopravdanog administrativnog i fiskalnog opterećenja, podupiranje osnivanja poduzeća i promicanje prekogranične prodaje i pružanja usluga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe važnost međunarodne suradnje u sektoru putovanja i turizma te potiče institucije EU-a da nastave poticati dijalog i suradnju sa Svjetskom turističkom organizacijom UN-a (UNWTO); |
| --- | --- |

35.

| 36. | smatra da bi se pojavom novih tehnologija i daljnjom digitalizacijom znatno povećala privlačnost sektora putovanja i turizma, a da bi platforme prilagođene korisnicima i novi poslovni modeli poboljšali rast, konkurentnost i blagostanje tog sektora; stoga smatra da su redovito osposobljavanje i prekvalifikacija postojeće radne snage u tom sektoru od iznimne važnosti, s posebnim naglaskom na digitalnim vještinama i inovativnim tehnologijama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da ocijeni mogućnost uspostave internetskog postupka podnošenja zahtjeva za vizu kao načina privlačenja većeg broja međunarodnih turista u Europu, pri čemu treba održati strogu zaštitu europskih granica; napominje da je izbijanje bolesti COVID-19 ukazalo na potrebu za prihvaćanjem inovacija i promjenom načina pružanja usluga, među ostalim onih koje omogućavaju bolje međuljudske kontakte; stoga poziva Komisiju da ispita mogućnosti jeftinog, vremenski učinkovitog postupka dobivanja e-viza na daljinu za europske turističke destinacije za državljane trećih zemalja koji putuju u dobroj vjeri i trebaju vizu, i čiji bi se biometrijski podaci ionako prikupili kad sustav ulaska/izlaska postane potpuno operativan; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe važnost promicanja održivog turizma, koji doprinosi otvaranju radnih mjesta, zaštiti i obnovi prirodnih ekosustava i bioraznolikosti te rastu i konkurentnosti, oslanjajući se na nove poslovne modele; poziva Komisiju da dionicima u turizmu, posebno malim pružateljima ugostiteljskih usluga u svim segmentima tržišta, kojima treba posvetiti posebnu pozornost i dati podršku, olakša pristup financijskim sredstvima EU-a; ističe da bi se tim sredstvima trebao podupirati prijelaz na održivije, inovativnije, otpornije i visokokvalitetne turističke proizvode i usluge te dodatno doprinijeti održivosti, izvansezonskim putovanjima i geografskoj raspoređenosti turističkih tokova; smatra da je potrebno pružiti potporu i omogućiti koordinaciju na razini Unije kako bi se poboljšalo upravljanje turizmom na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, između ostalog uvođenjem certifikata o održivosti turizma; ističe važnost promicanja prelaska s prekomjernog turizma na druge oblike kulturnog i održivog turizma koji poštuju naš okoliš i našu kulturnu baštinu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe važnost turizma za određene zemlje i zemljopisna područja EU-a, u kojima su usluge povezane s turizmom često važan čimbenik u osiguravanju radnih mjesta i predstavljaju jedan od glavnih izvora prihoda lokalnog stanovništva; poziva Komisiju da pripremi prilagođene mjere za ponovnu uspostavu slobode kretanja i prometnih veza između najudaljenijih regija i otoka te kopna EU-a; naglašava da su posebne rute za povezivanje te dodatna financijska i administrativna potpora od iznimne važnosti za te regije; naglašava da je u strategiju i inicijative EU-a za turizam važno uključiti obalni i pomorski aspekt, kao i mogućnosti financiranja te promotivne i komunikacijske alate, te ojačati funkcioniranje relevantnih tržišta uspostavom prilagođenih politika u suradnji s dionicima i vlastima u turističkim destinacijama; podsjeća na važnost podupiranja obiteljskih poduzeća koja razvijaju lokalna ili regionalna tržišta i promiču lokalni turizam, s obzirom na to da ona predstavljaju znatan udio radnih mjesta u europskom privatnom sektoru i djeluju kao prirodni inkubatori poduzetničke kulture; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da kulturni turizam čini 40 % ukupnog europskog turizma i da 68 % Europljana tvrdi da kulturna baština, koja obuhvaća kulturne rute među kojima su Put sv. Jakova („Camino de Santiago”) koji će 2021. proslaviti jubilej ili Godinu sv. Jakova, utječe na izbor njihova turističkog odredišta (2); stoga poziva Komisiju da predloži da države članice u sljedećem planu rada za kulturu postave jasne strateške i operativne ciljeve usmjerene na rezultate te da poboljšaju trenutačni strateški okvir za kulturu; naglašava da ulaganja u kulturne lokalitete treba promatrati i tretirati kao resurs za poboljšanje konkurentnosti i rasta na lokalnoj razini, a da se pritom ne zaboravi njihova suštinska vrijednost kao dijela naše kulturne baštine koju treba zaštititi, posebno od klimatskih promjena i prekomjernog turizma; poziva Komisiju da ojača financijsku održivost kulturnih lokaliteta koji se financiraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) te da potiče razvoj programa financiranja koji se temelje na privatnim fondovima; nadalje poziva na povećanje proračuna za program Discover EU koji može znatno potaknuti omladinski turizam; naglašava posebne potrebe kulturnih ustanova koje tijekom ovog razdoblja oporavka primaju državnu potporu jer moraju osigurati sigurnost posjetitelja i održati svoj gospodarski model; traži od Komisije da pronađe alternativne mehanizme potpore za kulturne radnike koji uvelike ovise o funkcionalnom turizmu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe prednosti ruralnog i seoskog ekoturizma te poziva Komisiju da nastavi promicati i podupirati inicijative kojima bi se stvorili dodatni izvori prihoda za ruralna područja i mogućnosti zapošljavanja, spriječila depopulacija i povećala društvena korist; naglašava ulogu koju Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), a posebno program LEADER, može imati u podupiranju lokalnih i ruralnih turističkih inicijativa te poziva na odgovarajuće financiranje tog programa u programskom razdoblju 2021. – 2027.; smatra da je potrebno ojačati agroturizam u ruralnim područjima kako bi se diversificirali izvori prihoda poljoprivrednika, posebno na malim poljoprivrednim gospodarstvima, i tako spriječilo napuštanje zemljišta i depopulacija te poduprlo ruralno gospodarstvo; u tom pogledu naglašava da je potrebno izdvojiti posebna sredstva za agroturizam, koji ima ključnu ulogu u diversifikaciji prihoda poljoprivrednika i u razvoju ruralnih područja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe važnost zdravstvenog turizma, koji obuhvaća lječilišni, wellness i termalni turizam; poziva Komisiju da, kada je to prikladno, promiče europsku zdravstvenu prevenciju, balneologiju te održivi i planinski zdravstveni turizam; ističe potrebu za daljnjim ulaganjima u poboljšanje održive turističke infrastrukture i važnost veće vidljivosti europskih destinacija za termalni i wellness turizam; poziva Komisiju da predvidi dodatne mogućnosti financiranja utemeljene na znanstvenim činjenicama jer zdravstveni turizam može pomoći u smanjenju zdravstvenih troškova preventivnim mjerama i nižom potrošnjom farmaceutskih proizvoda, a usto bi pridonio poboljšanju održivosti i kvalitete rada; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe važnost pristupačnosti usluga putovanja i turizma za sve starije stanovništvo, kao i za osobe s invaliditetom i osobe s funkcionalnim ograničenjima; poziva Komisiju i države članice da aktivno potiču aktualni razvoj standarda Međunarodne organizacije za normizaciju u pogledu pristupačnih turističkih usluga te da osiguraju njihovu brzu i ispravnu provedbu nakon usvajanja, kao i da pružatelji usluga poštuju relevantne standarde pristupačnosti koji su već na snazi ili su u postupku provedbe; nadalje, poziva Komisiju da uloži napore kako bi se olakšala moguća šira provedba i priznavanje iskaznice EU-a za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe važnu ulogu sporta u turizmu te podsjeća da su sportski događaji i aktivnosti važni za privlačnost europskih regija turistima; ističe mogućnosti koje proizlaze iz putovanja sportaša i gledatelja na sportske događaje, što može privući turiste u čak i najudaljenija područja; naglašava važnost europske gastronomije, gastronomskih ruta i hotelijersko-ugostiteljskog sektora za turizam i gospodarstvo u cjelini; naglašava da se ta područja stoga moraju uključiti u cjelokupnu turističku strategiju; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjednici Komisije, predsjedniku Europskog vijeća i aktualnom Predsjedništvu Vijeća. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Članak 195. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

(2)  Posebno izvješće Eurobarometra br. 466 o kulturnoj baštini, 12/2017.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/63

---

P9_TA(2020)0173

Prosvjedi protiv rasizma nakon smrti Georgea Floyda

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o prosvjedima protiv rasizma nakon smrti Georgea Floyda (2020/2685(RSP))

(2021/C 362/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno drugu, četvrtu, petu, šestu i sedmu alineju preambule, članak 2., članak 3. stavak 3. drugi podstavak i članak 6., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno drugu, četvrtu, petu, šestu i sedmu alineju preambule, članak 2., članak 3. stavak 3. drugi podstavak i članak 6.,

| — | uzimajući u obzir članke 10. i 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10. i 19. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 2., 3., 4., 5. i 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 2., 3., 4., 5. i 21.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3),

| — | uzimajući u obzir Izvješće o temeljnim pravima za 2020. Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA), Drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II) koje je u prosincu 2017. objavila FRA, istraživanja FRA-e pod naslovom „Biti crnac u EU-u” objavljena 23. studenoga 2018. i 15. studenoga 2019. i njezino izvješće o iskustvima rasne diskriminacije osoba afričkog podrijetla u EU-u i rasističkog nasilja nad njima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o temeljnim pravima za 2020. Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA), Drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II) koje je u prosincu 2017. objavila FRA, istraživanja FRA-e pod naslovom „Biti crnac u EU-u” objavljena 23. studenoga 2018. i 15. studenoga 2019. i njezino izvješće o iskustvima rasne diskriminacije osoba afričkog podrijetla u EU-u i rasističkog nasilja nad njima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2019. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji 2017. godine (4),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o rasizmu i mržnji prema manjinama u svijetu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o rasizmu i mržnji prema manjinama u svijetu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. ožujka 2019. o temeljnim pravima osoba afričkog podrijetla u Europi (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. ožujka 2019. o temeljnim pravima osoba afričkog podrijetla u Europi (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o pravu na mirno prosvjedovanje i razmjernoj primjeni sile (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o pravu na mirno prosvjedovanje i razmjernoj primjeni sile (6),

| — | uzimajući u obzir osnivanje Skupine EU-a na visokoj razini za suzbijanje rasizma, ksenofobije i drugih oblika netolerancije u lipnju 2016. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivanje Skupine EU-a na visokoj razini za suzbijanje rasizma, ksenofobije i drugih oblika netolerancije u lipnju 2016. godine,

| — | uzimajući u obzir preporuke opće politike Europske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije (ECRI), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke opće politike Europske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije (ECRI),

| — | uzimajući u obzir videokonferenciju za tisak s potpredsjednikom Komisije/Visokim predstavnikom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. lipnja 2020. nakon smrti Georgea Floyda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir videokonferenciju za tisak s potpredsjednikom Komisije/Visokim predstavnikom Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 2. lipnja 2020. nakon smrti Georgea Floyda,

| — | uzimajući u obzir svoju razmjenu mišljenja od 5. lipnja 2020. o slučaju Georgea Floyda u Pododboru za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju razmjenu mišljenja od 5. lipnja 2020. o slučaju Georgea Floyda u Pododboru za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir publikaciju FRA-e od 5. prosinca 2018. naslovljenu „Vodič za sprečavanje nezakonitog profiliranja danas i u budućnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju FRA-e od 5. prosinca 2018. naslovljenu „Vodič za sprečavanje nezakonitog profiliranja danas i u budućnosti”,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 12 Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda o zabrani diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 12 Konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda o zabrani diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Odbora ministara Vijeća Europe od 19. rujna 2001. o Europskom kodeksu policijske etike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Odbora ministara Vijeća Europe od 19. rujna 2001. o Europskom kodeksu policijske etike,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije i Opće preporuke Odbora UN-a za ukidanje rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije i Opće preporuke Odbora UN-a za ukidanje rasne diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice Ujedinjenih naroda za ljudska prava Michelle Bachelet od 28. svibnja 2020. u kojoj je osudila ubojstvo Georgea Floyda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice Ujedinjenih naroda za ljudska prava Michelle Bachelet od 28. svibnja 2020. u kojoj je osudila ubojstvo Georgea Floyda,

| — | uzimajući u obzir izjavu neovisnih stručnjaka iz Posebnih postupaka Vijeća za ljudska prava UN-a od 5. lipnja 2020. o prosvjedima protiv sustavnog rasizma u Sjedinjenim Američkim Državama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu neovisnih stručnjaka iz Posebnih postupaka Vijeća za ljudska prava UN-a od 5. lipnja 2020. o prosvjedima protiv sustavnog rasizma u Sjedinjenim Američkim Državama,

| — | uzimajući u obzir Durbansku deklaraciju i program djelovanja iz 2002. i daljnje postupke te izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za suvremene oblike rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i srodne oblike nesnošljivosti o suzbijanju rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netolerancije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Durbansku deklaraciju i program djelovanja iz 2002. i daljnje postupke te izvješće posebne izvjestiteljice UN-a za suvremene oblike rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i srodne oblike nesnošljivosti o suzbijanju rasizma, rasne diskriminacije, ksenofobije i s njima povezane netolerancije,

| — | uzimajući u obzir Međunarodno desetljeće osoba afričkog podrijetla, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodno desetljeće osoba afričkog podrijetla,

| — | uzimajući u obzir Ustav Sjedinjenih Američkih Država, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Sjedinjenih Američkih Država,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je George Floyd, 46-godišnji nenaoružani Amerikanac afričkog podrijetla, 25. svibnja 2020. uhićen zbog navodne upotrebe krivotvorene novčanice te ubijen u Minneapolisu u Minnesoti nakon što mu je policijski službenik, bijelac, koljenom pritiskao vrat tijekom 8 minuta i 46 sekundi; budući da je George Floyd u više navrata ponovio da ne može disati; |
| --- | --- |

A.

budući da je George Floyd, 46-godišnji nenaoružani Amerikanac afričkog podrijetla, 25. svibnja 2020. uhićen zbog navodne upotrebe krivotvorene novčanice te ubijen u Minneapolisu u Minnesoti nakon što mu je policijski službenik, bijelac, koljenom pritiskao vrat tijekom 8 minuta i 46 sekundi; budući da je George Floyd u više navrata ponovio da ne može disati;

| B. | budući da se smrću Georgea Floyda nastavio niz slučajeva u kojima su policijski službenici upotrebljavali prekomjernu silu i počinjavali ubojstva, što je potaknulo masovne prosvjede protiv rasizma i policijskog nasilja u cijelom SAD-u i diljem svijeta; |
| --- | --- |

B.

budući da se smrću Georgea Floyda nastavio niz slučajeva u kojima su policijski službenici upotrebljavali prekomjernu silu i počinjavali ubojstva, što je potaknulo masovne prosvjede protiv rasizma i policijskog nasilja u cijelom SAD-u i diljem svijeta;

| C. | budući da je nakon masovnih prosvjeda policijskom službeniku Dereku Chauvinu, prvotno optuženom za ubojstvo trećeg stupnja bez namjere, promijenjena optužnica na ubojstvo drugog stupnja i ubojstvo iz nehaja, što znači da bi mogao dobiti kombiniranu maksimalnu kaznu od 35 godina; budući da su ostala tri policijska službenika koja su sudjelovala u uhićenju Georgea Floyda otpuštena i optužena za pomaganje i sudioništvo u ubojstvu; |
| --- | --- |

C.

budući da je nakon masovnih prosvjeda policijskom službeniku Dereku Chauvinu, prvotno optuženom za ubojstvo trećeg stupnja bez namjere, promijenjena optužnica na ubojstvo drugog stupnja i ubojstvo iz nehaja, što znači da bi mogao dobiti kombiniranu maksimalnu kaznu od 35 godina; budući da su ostala tri policijska službenika koja su sudjelovala u uhićenju Georgea Floyda otpuštena i optužena za pomaganje i sudioništvo u ubojstvu;

| D. | budući da se nasiljem i uništavanjem imovine neće riješiti problem duboko ukorijenjene diskriminacije te se oni moraju odlučno osuditi; budući da prosvjednici moraju mirno izraziti svoje zahtjeve za pravdu te da se policija i druge snage sigurnosti moraju suzdržati od prekomjerne uporabe sile kako ne bi došlo do daljnje eskalacije trenutačne napete situacije; |
| --- | --- |

D.

budući da se nasiljem i uništavanjem imovine neće riješiti problem duboko ukorijenjene diskriminacije te se oni moraju odlučno osuditi; budući da prosvjednici moraju mirno izraziti svoje zahtjeve za pravdu te da se policija i druge snage sigurnosti moraju suzdržati od prekomjerne uporabe sile kako ne bi došlo do daljnje eskalacije trenutačne napete situacije;

| E. | budući da je prosvjedima potaknutima smrću Georgea Floyda prethodila duga povijest prosvjeda protiv policijskog nasilja i rasizma u SAD-u; budući da u SAD-u crnci i nebijelci čine 40 % zatvorenika, a samo 13 % ukupnog stanovništva; budući da je stopa smrtnosti u policijskom pritvoru u SAD-u šest puta veća za crnce nego za bijelce te je tri puta veća za osobe hispanskog porijekla (7), kao i pretjerana ili smrtonosna upotreba sile koja nerazmjerno pogađa nebijelce; |
| --- | --- |

E.

budući da je prosvjedima potaknutima smrću Georgea Floyda prethodila duga povijest prosvjeda protiv policijskog nasilja i rasizma u SAD-u; budući da u SAD-u crnci i nebijelci čine 40 % zatvorenika, a samo 13 % ukupnog stanovništva; budući da je stopa smrtnosti u policijskom pritvoru u SAD-u šest puta veća za crnce nego za bijelce te je tri puta veća za osobe hispanskog porijekla (7), kao i pretjerana ili smrtonosna upotreba sile koja nerazmjerno pogađa nebijelce;

| F. | budući da su tijekom prosvjeda zabilježeni drugi pojedinačni nasilni incidenti, uključujući u Minneapolisu; |
| --- | --- |

F.

budući da su tijekom prosvjeda zabilježeni drugi pojedinačni nasilni incidenti, uključujući u Minneapolisu;

| G. | budući da je predsjednik Trump poslao na teren Nacionalnu gardu; |
| --- | --- |

G.

budući da je predsjednik Trump poslao na teren Nacionalnu gardu;

| H. | budući da su reakcija američkog predsjednika i huškačka retorika kojom se koristi, uključujući prijetnje o uključenju američke vojske ako prosvjedi ne završe, samo ojačali prosvjede; |
| --- | --- |

H.

budući da su reakcija američkog predsjednika i huškačka retorika kojom se koristi, uključujući prijetnje o uključenju američke vojske ako prosvjedi ne završe, samo ojačali prosvjede;

| I. | budući da su novinar CNN-a Omar Jimenez i njegovi kolege uhićeni tijekom izvještavanja s prosvjeda u Minneapolisu te su pušteni iz pritvora nakon što je potvrđeno da su članovi novinarske ekipe; budući da je velikom broju novinara onemogućeno slobodno izvještavanje o prosvjedima, unatoč tome što su vidljivo pokazali svoje novinarske iskaznice, a njih na desetke pretrpjelo je napade policijskih snaga, u kojima su neki i teško ozlijeđeni; |
| --- | --- |

I.

budući da su novinar CNN-a Omar Jimenez i njegovi kolege uhićeni tijekom izvještavanja s prosvjeda u Minneapolisu te su pušteni iz pritvora nakon što je potvrđeno da su članovi novinarske ekipe; budući da je velikom broju novinara onemogućeno slobodno izvještavanje o prosvjedima, unatoč tome što su vidljivo pokazali svoje novinarske iskaznice, a njih na desetke pretrpjelo je napade policijskih snaga, u kojima su neki i teško ozlijeđeni;

| J. | budući da se EU obvezao na poštovanje slobode izražavanja i informiranja, kao i slobode okupljanja i udruživanja; budući da u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava i Suda Europske unije sva ograničenja temeljnih prava moraju poštovati načela zakonitosti, nužnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da se EU obvezao na poštovanje slobode izražavanja i informiranja, kao i slobode okupljanja i udruživanja; budući da u skladu sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava i Suda Europske unije sva ograničenja temeljnih prava moraju poštovati načela zakonitosti, nužnosti i proporcionalnosti;

| K. | budući da ostvarivanje tih sloboda, s obzirom na to da podrazumijeva dužnosti i odgovornosti, može biti podvrgnuto formalnostima, uvjetima, ograničenjima ili kaznama propisanima zakonom i nužnima u demokratskom društvu, u interesu državne sigurnosti, teritorijalne cjelovitosti ili javne sigurnosti, radi sprečavanja nereda i kaznenih djela, zaštite zdravlja ili morala, zaštite ugleda ili prava drugih, sprečavanja otkrivanja povjerljivih informacija ili očuvanja autoriteta i nepristranosti pravosuđa, kako je propisano člankom 10. Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

K.

budući da ostvarivanje tih sloboda, s obzirom na to da podrazumijeva dužnosti i odgovornosti, može biti podvrgnuto formalnostima, uvjetima, ograničenjima ili kaznama propisanima zakonom i nužnima u demokratskom društvu, u interesu državne sigurnosti, teritorijalne cjelovitosti ili javne sigurnosti, radi sprečavanja nereda i kaznenih djela, zaštite zdravlja ili morala, zaštite ugleda ili prava drugih, sprečavanja otkrivanja povjerljivih informacija ili očuvanja autoriteta i nepristranosti pravosuđa, kako je propisano člankom 10. Europske konvencije o ljudskim pravima;

| L. | budući da u skladu s člankom 4. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji EU „poštuje temeljne državne funkcije [država članica], uključujući osiguranje teritorijalne cjelovitosti države, očuvanje javnog poretka i zaštitu nacionalne sigurnosti”; budući da „nacionalna sigurnost posebice ostaje isključiva odgovornost svake države članice”; |
| --- | --- |

L.

budući da u skladu s člankom 4. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji EU „poštuje temeljne državne funkcije [država članica], uključujući osiguranje teritorijalne cjelovitosti države, očuvanje javnog poretka i zaštitu nacionalne sigurnosti”; budući da „nacionalna sigurnost posebice ostaje isključiva odgovornost svake države članice”;

| M. | budući da je uslijed smrti Georgea Floyda i prosvjeda u SAD-u u europskim gradovima i diljem svijeta na tisuće ljudi izašlo na ulice u znak podrške prosvjedima u SAD-u i pridružujući se pokretu prosvjeda protiv rasizma „Black Lives Matter”; budući da pokret „Black Lives Matter” postoji otprije; |
| --- | --- |

M.

budući da je uslijed smrti Georgea Floyda i prosvjeda u SAD-u u europskim gradovima i diljem svijeta na tisuće ljudi izašlo na ulice u znak podrške prosvjedima u SAD-u i pridružujući se pokretu prosvjeda protiv rasizma „Black Lives Matter”; budući da pokret „Black Lives Matter” postoji otprije;

| N. | budući da su u nekim državama članicama EU-a prosvjedi ojačali pokrete protiv rasizma usmjerenog na crnce i nebijelce i doveli do prisjećanja na europsku kolonijalnu prošlost i ulogu Europe u transatlantskoj trgovini robljem; budući da je tu nepravdu i zločine protiv čovječnosti potrebno priznati na europskoj i nacionalnoj razini te adresirati na institucionalnoj i obrazovnoj razini; |
| --- | --- |

N.

budući da su u nekim državama članicama EU-a prosvjedi ojačali pokrete protiv rasizma usmjerenog na crnce i nebijelce i doveli do prisjećanja na europsku kolonijalnu prošlost i ulogu Europe u transatlantskoj trgovini robljem; budući da je tu nepravdu i zločine protiv čovječnosti potrebno priznati na europskoj i nacionalnoj razini te adresirati na institucionalnoj i obrazovnoj razini;

| O. | budući da su neki u međunarodnoj zajednici čvrsto odbacili prekomjernu uporabu sile, osudili nasilje i rasizam bilo koje vrste te pozvali na brzo i učinkovito rješavanje takvih incidenata, uz puno poštovanje vladavine prava i ljudskih prava; budući da bi vođe institucija EU-a trebali javno i bezrezervno osuditi rasizam i policijsku brutalnost koja je dovela do smrti Georgea Floyda i drugih; |
| --- | --- |

O.

budući da su neki u međunarodnoj zajednici čvrsto odbacili prekomjernu uporabu sile, osudili nasilje i rasizam bilo koje vrste te pozvali na brzo i učinkovito rješavanje takvih incidenata, uz puno poštovanje vladavine prava i ljudskih prava; budući da bi vođe institucija EU-a trebali javno i bezrezervno osuditi rasizam i policijsku brutalnost koja je dovela do smrti Georgea Floyda i drugih;

| P. | budući da su demokracija, vladavina prava i temeljna prava ključna načela utvrđena zakonodavstvom EU-a; budući da bi nas ta zajednička načela i vrijednosti trebala ujediniti u borbi protiv svih oblika nepravde, rasizma i diskriminacije; |
| --- | --- |

P.

budući da su demokracija, vladavina prava i temeljna prava ključna načela utvrđena zakonodavstvom EU-a; budući da bi nas ta zajednička načela i vrijednosti trebala ujediniti u borbi protiv svih oblika nepravde, rasizma i diskriminacije;

| Q. | budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima te da bi se trebalo u potpunosti poštovati; |
| --- | --- |

Q.

budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima te da bi se trebalo u potpunosti poštovati;

| R. | budući da se u članku 21. stavku 1. Povelje EU-a o temeljnim pravima zabranjuje svaka diskriminacija na bilo kojoj osnovi kao što je spol, rasa, boja kože, etničko ili socijalno podrijetlo, genetske osobine, jezik, religija ili uvjerenje, političko ili bilo kakvo drugo mišljenje, pripadnost nacionalnoj manjini, imovina, rođenje, invaliditet, dob ili seksualna orijentacija; |
| --- | --- |

R.

budući da se u članku 21. stavku 1. Povelje EU-a o temeljnim pravima zabranjuje svaka diskriminacija na bilo kojoj osnovi kao što je spol, rasa, boja kože, etničko ili socijalno podrijetlo, genetske osobine, jezik, religija ili uvjerenje, političko ili bilo kakvo drugo mišljenje, pripadnost nacionalnoj manjini, imovina, rođenje, invaliditet, dob ili seksualna orijentacija;

| S. | budući da je motom Europske unije „Ujedinjena u raznolikosti” obuhvaćena nacionalnost, ali i svi prije navedeni kriteriji; |
| --- | --- |

S.

budući da je motom Europske unije „Ujedinjena u raznolikosti” obuhvaćena nacionalnost, ali i svi prije navedeni kriteriji;

| T. | budući da je rasizam globalni problem i da rasistički i ksenofobni stavovi opstaju diljem svijeta; |
| --- | --- |

T.

budući da je rasizam globalni problem i da rasistički i ksenofobni stavovi opstaju diljem svijeta;

| U. | budući da se strukturni rasizam odražava i u socioekonomskoj nejednakosti i siromaštvu, a ti čimbenici uzajamno djeluju te se međusobno jačaju; budući da je to posebno vidljivo na tržištu rada, na kojem su najnesigurniji radnici nebijele osobe, dok isto vrijedi i za stanovanje i obrazovanje; budući da se mjere za postizanje jednakosti i borbu protiv strukturnog rasizma moraju nadopunjavati i sustavno rješavati; |
| --- | --- |

U.

budući da se strukturni rasizam odražava i u socioekonomskoj nejednakosti i siromaštvu, a ti čimbenici uzajamno djeluju te se međusobno jačaju; budući da je to posebno vidljivo na tržištu rada, na kojem su najnesigurniji radnici nebijele osobe, dok isto vrijedi i za stanovanje i obrazovanje; budući da se mjere za postizanje jednakosti i borbu protiv strukturnog rasizma moraju nadopunjavati i sustavno rješavati;

| V. | budući da su prema Agenciji Europske unije za temeljna prava (FRA) rasna diskriminacija i uznemiravanje uobičajena pojava diljem Europske unije (8); budući da su rasne i etničke manjine izložene uznemiravanju, nasilju i govoru mržnje na internetu i izvan njega; budući da se u EU-u rasne i etničke manjine suočavaju sa strukturnom diskriminacijom u svim područjima, uključujući stanovanje, zdravstvenu skrb, zapošljavanje i obrazovanje; |
| --- | --- |

V.

budući da su prema Agenciji Europske unije za temeljna prava (FRA) rasna diskriminacija i uznemiravanje uobičajena pojava diljem Europske unije (8); budući da su rasne i etničke manjine izložene uznemiravanju, nasilju i govoru mržnje na internetu i izvan njega; budući da se u EU-u rasne i etničke manjine suočavaju sa strukturnom diskriminacijom u svim područjima, uključujući stanovanje, zdravstvenu skrb, zapošljavanje i obrazovanje;

| W. | budući da su prema istraživanju FRA-e skupine koje su najviše pogođene rasizmom i diskriminacijom u Europi, na osnovi etničkog podrijetla ili činjenice da su imigranti, Romi i pojedinci iz zemalja sjeverne i supsaharske Afrike (9); budući da je u istraživanjima FRA-e isto tako ustanovljena visoka razina diskriminacije i rasizma protiv muslimana (10) i Židova (11); |
| --- | --- |

W.

budući da su prema istraživanju FRA-e skupine koje su najviše pogođene rasizmom i diskriminacijom u Europi, na osnovi etničkog podrijetla ili činjenice da su imigranti, Romi i pojedinci iz zemalja sjeverne i supsaharske Afrike (9); budući da je u istraživanjima FRA-e isto tako ustanovljena visoka razina diskriminacije i rasizma protiv muslimana (10) i Židova (11);

| X. | budući da neki predvodnici javnog mnijenja i političari diljem EU-a prihvaćaju rasističke i ksenofobne stavove, što potiče društvenu klimu koja pruža plodno tlo rasizmu, diskriminaciji i zločinima iz mržnje; budući da se ta klima dodatno potiče populističkim i ekstremističkim pokretima kojima se u naša društva nastoji unijeti razdor; budući da je to suprotno zajedničkim europskim vrijednostima koje trebaju poštovati sve države članice; |
| --- | --- |

X.

budući da neki predvodnici javnog mnijenja i političari diljem EU-a prihvaćaju rasističke i ksenofobne stavove, što potiče društvenu klimu koja pruža plodno tlo rasizmu, diskriminaciji i zločinima iz mržnje; budući da se ta klima dodatno potiče populističkim i ekstremističkim pokretima kojima se u naša društva nastoji unijeti razdor; budući da je to suprotno zajedničkim europskim vrijednostima koje trebaju poštovati sve države članice;

| Y. | budući da policija i snage kaznenog progona svojim djelovanjem trebaju štititi sigurnost ljudi u EU-u te ih braniti od zločina, terorizma i nezakonitih aktivnosti ili djela, primjenjujući pritom zakon, ponekad u teškim okolnostima; budući da policijski službenici često ugrožavaju svoje živote kako bi zaštitili druge; |
| --- | --- |

Y.

budući da policija i snage kaznenog progona svojim djelovanjem trebaju štititi sigurnost ljudi u EU-u te ih braniti od zločina, terorizma i nezakonitih aktivnosti ili djela, primjenjujući pritom zakon, ponekad u teškim okolnostima; budući da policijski službenici često ugrožavaju svoje živote kako bi zaštitili druge;

| Z. | budući da se u EU-u u okviru policije također nailazi na rasizam, diskriminaciju i upotrebu prekomjerne ili smrtonosne sile; budući da se tijela kaznenog progona u nekoliko država članica već kritiziralo zbog upotrebe prekomjerne sile; budući da, kada je osoba suočena s policijom ili drugim predstavnicima države, upotrebom fizičke sile koju nužno ne opravdava ponašanje te osobe umanjuje se njezino ljudsko dostojanstvo i u načelu krši pravo iz članka 3. Europske konvencije o ljudskim pravima (12); budući da je upotrebu prekomjerne sile potrebno snažno osuditi; |
| --- | --- |

Z.

budući da se u EU-u u okviru policije također nailazi na rasizam, diskriminaciju i upotrebu prekomjerne ili smrtonosne sile; budući da se tijela kaznenog progona u nekoliko država članica već kritiziralo zbog upotrebe prekomjerne sile; budući da, kada je osoba suočena s policijom ili drugim predstavnicima države, upotrebom fizičke sile koju nužno ne opravdava ponašanje te osobe umanjuje se njezino ljudsko dostojanstvo i u načelu krši pravo iz članka 3. Europske konvencije o ljudskim pravima (12); budući da je upotrebu prekomjerne sile potrebno snažno osuditi;

| AA. | budući da su prema izvješću FRA-e crnci i nebijelci u EU-u suočeni s rasnim i diskriminacijskim profiliranjem; budući da je četvrtinu svih osoba afričkog podrijetla koje su sudjelovale u istraživanju FRA-e policija zaustavila tijekom pet godina koje su prethodile istraživanju i da je 41 % njih posljednje policijsko zaustavljanje opisalo kao rasno profiliranje (13); |
| --- | --- |

AA.

budući da su prema izvješću FRA-e crnci i nebijelci u EU-u suočeni s rasnim i diskriminacijskim profiliranjem; budući da je četvrtinu svih osoba afričkog podrijetla koje su sudjelovale u istraživanju FRA-e policija zaustavila tijekom pet godina koje su prethodile istraživanju i da je 41 % njih posljednje policijsko zaustavljanje opisalo kao rasno profiliranje (13);

| AB. | budući da većina (63 %) žrtava rasističkih fizičkih napada od strane policije nije prijavila incident jer smatraju da se prijavljivanjem ništa ne bi promijenilo (34 %) ili zato što ne vjeruju policiji ili je se boje (28 %) (14); budući da je žrtvama policijskog nasilja potrebno zajamčiti zaštitu i pristup pravdi; |
| --- | --- |

AB.

budući da većina (63 %) žrtava rasističkih fizičkih napada od strane policije nije prijavila incident jer smatraju da se prijavljivanjem ništa ne bi promijenilo (34 %) ili zato što ne vjeruju policiji ili je se boje (28 %) (14); budući da je žrtvama policijskog nasilja potrebno zajamčiti zaštitu i pristup pravdi;

| AC. | budući da je Godišnje izvješće o zločinima iz mržnje Ureda za demokratske institucije i ljudska prava OSCE-a (ODIHR) utvrdilo da su crnci i nebijelci često mete rasističkog nasilja, no da se i dalje u mnogim državama ne pružaju odgovarajuća pravna pomoć i financijska potpora žrtvama dok se oporavljaju od nasilnih napada; |
| --- | --- |

AC.

budući da je Godišnje izvješće o zločinima iz mržnje Ureda za demokratske institucije i ljudska prava OSCE-a (ODIHR) utvrdilo da su crnci i nebijelci često mete rasističkog nasilja, no da se i dalje u mnogim državama ne pružaju odgovarajuća pravna pomoć i financijska potpora žrtvama dok se oporavljaju od nasilnih napada;

| AD. | budući da institucije EU-a trebaju poduzeti konkretne korake za rješavanje problema strukturnog rasizma, diskriminacije i nedovoljne zastupljenosti rasnih i etničkih manjinskih skupina u svojim strukturama; |
| --- | --- |

AD.

budući da institucije EU-a trebaju poduzeti konkretne korake za rješavanje problema strukturnog rasizma, diskriminacije i nedovoljne zastupljenosti rasnih i etničkih manjinskih skupina u svojim strukturama;

| AE. | budući da je potrebno pojačati borbu protiv rasizma i diskriminacije u našim društvima te da ona predstavlja zajedničku odgovornost; budući da Europska unija treba hitno razmotriti i obvezati se na rješavanje strukturnog rasizma i diskriminacije s kojima se suočavaju mnoge manjinske skupine; |
| --- | --- |

AE.

budući da je potrebno pojačati borbu protiv rasizma i diskriminacije u našim društvima te da ona predstavlja zajedničku odgovornost; budući da Europska unija treba hitno razmotriti i obvezati se na rješavanje strukturnog rasizma i diskriminacije s kojima se suočavaju mnoge manjinske skupine;

| 1. | potvrđuje da su životi crnaca važni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oštro osuđuje strašnu smrt Georgea Floyda u SAD-u, kao i slična ubojstva drugdje u svijetu; izražava sućut njegovoj obitelji i prijateljima te obiteljima i prijateljima drugih žrtava; potiče vlasti da temeljito istraže taj i slične slučajeve te da odgovorne privedu pravdi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | oštro osuđuje sve oblike rasizma, mržnje i nasilja, kao i sve fizičke ili verbalne napade na osobe određenog rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja te nacionalnosti, kako u javnoj tako i u privatnoj sferi; podsjeća da u našim društvima nema mjesta za rasizam i diskriminaciju; traži od Komisije, Europskog vijeća i Vijeća da zauzmu čvrst i odlučan stav protiv rasizma, nasilja i nepravde u Europi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vladu i nadležna tijela Sjedinjenih Američkih Država da poduzmu odlučne korake za rješavanje strukturnog rasizma i nejednakosti u toj zemlji, koji se odražavaju u policijskoj brutalnosti; osuđuje policijsku represiju nad mirnim američkim prosvjednicima i novinarima te izražava duboko žaljenje zbog prijetnje predsjednika SAD-a da će na njih poslati vojsku SAD-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podržava nedavne masovne prosvjede protiv rasizma i diskriminacije u europskim metropolama i drugim gradovima diljem svijeta nakon smrti Georgea Floyda; ističe poziv prosvjednika da se zauzme stav protiv ugnjetavanja i strukturnog rasizma u Europi; izražava solidarnost i poštovanje prema mirnim prosvjedima, podržava ih i vjeruje da naša društva trebaju stati na kraj strukturnom rasizmu i nejednakosti; podsjeća na pravo na mirno prosvjedovanje svakog pojedinca kako je utvrđeno u međunarodnim ugovorima; osuđuje pojedinačne nasilne incidente; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje stav o premoći bijelaca u svim njegovim oblicima, uključujući upotrebu slogana čiji je cilj potkopavanje ili omalovažavanje pokreta „Black Lives Matter” i razvodnjavanje njegova značaja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | osuđuje slučajeve pljačke, podmetanja požara, vandalizma i uništavanja javne i privatne imovine, koje su prouzročili neki nasilni prosvjednici; osuđuje ekstremističke i antidemokratske snage koje namjerno zloupotrebljavaju mirne prosvjede kako bi zaoštrile sukobe s namjerom širenja nereda i anarhije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva sve vođe i građane da ne nazaduju u pogledu poštovanja vrijednosti i da ojačaju promicanje ljudskih prava, demokracije, jednakosti pred zakonom te slobodnih i neovisnih medija; osuđuje izjave i postupke vođa kojima bi se te vrijednosti mogle ugroziti, a podjele u našim društvima produbiti; napominje da su te vrijednosti zajedničke temeljima i EU-a i SAD-a te naše transatlantske suradnje; naglašava važnost tješnje međuparlamentarne suradnje u okviru Transatlantskog dijaloga zakonodavaca kako bi se na njihovu predstojećem sastanku razmijenila stajališta i najbolje prakse te utvrdili pravni načini borbe protiv strukturnog rasizma i zaštite ljudskih prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na bližu multilateralnu suradnju u borbi protiv rasizma i diskriminacije; poziva Komisiju da ostvari blisku suradnju s međunarodnim akterima kao što su Organizacija za europsku sigurnost i suradnju (OESS), UN, Afrička unija i Vijeće Europe, kao i drugim međunarodnim partnerima, radi suzbijanja rasizma na međunarodnoj razini; pozdravlja zahtjev 54 afričke zemlje da se 17. lipnja 2020. na sastanku Vijeća UN-a za ljudska prava održi hitna rasprava o „aktualnim kršenjima ljudskih prava koja proizlaze iz rasizma, o sistemskom rasizmu, policijskoj brutalnosti i nasilju nad mirnim prosvjednicima”; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva institucije, tijela, agencije i države članice EU-a da snažno i javno osude nerazmjernu uporabu sile i rasističke tendencije u kaznenom progonu kad god do njih dođe, u SAD-u i diljem svijeta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da je borba protiv rasizma horizontalno pitanje koje bi se trebalo uzeti u obzir u svim područjima politike Unije; podsjeća da bi svi građani trebali imati pravo na zaštitu od takvih nejednakosti i kao pojedinci i kao skupina, među ostalim i s pomoću pozitivnih mjera za promicanje te potpuno i jednako uživanje njihovih prava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da je 26. ožujka 2019. usvojio Rezoluciju o temeljnim pravima osoba afričkog podrijetla u Europi te hitno poziva EU i države članice da je provedu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | duboko je zabrinut zbog slučajeva desničarskog ekstremizma u sigurnosnim snagama koji su posljednjih godina otkriveni u EU-u (15); |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva institucije EU-a i države članice da službeno priznaju prethodne nepravde i zločine protiv čovječnosti počinjene nad crncima, nebijelcima i Romima; ropstvo proglašava zločinom protiv čovječnosti i poziva na to da se 2. prosinca proglasi europskim danom sjećanja na ukidanje trgovine robljem; potiče države članice da povijest crnaca, nebijelaca i Roma uključe u svoje školske kurikulume; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno ističe ključnu ulogu obrazovanja u dekonstrukciji predrasuda i stereotipa, promicanju tolerancije, razumijevanja i raznolikosti te ističe da je obrazovanje ključno sredstvo za okončanje strukturne diskriminacije i rasizma u našim društvima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice da osude rasističke i afrofobne tradicije, kao što je praksa bojenja lica u crno, te da se suzdrže od njih; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva čelnike EU-a da u bliskoj budućnosti organiziraju europski sastanak na vrhu o borbi protiv rasizma čija će tema biti suzbijanje strukturne diskriminacije u Europi; potiče Komisiju da predstavi sveobuhvatnu strategiju protiv rasizma i diskriminacije i okvir EU-a za nacionalne akcijske planove protiv rasizma s posebnom komponentom za borbu protiv tih pojava u službama kaznenog progona, zauzimajući pritom međusektorski pristup; poziva Vijeće da uspostavi poseban sustav Vijeća za jednakost; poziva institucije EU-a da osnuju međuinstitucijsku radnu skupinu za borbu protiv rasizma i diskriminacije na razini EU-a; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da promiču politike protiv diskriminacije u svim područjima i da razviju nacionalne akcijske planove protiv rasizma koji obuhvaćaju područja kao što su obrazovanje, stanovanje, zdravstvo, zapošljavanje, rad policije, socijalne službe, pravosudni sustav te političko sudjelovanje i zastupljenost, u bliskoj suradnji s civilnim društvom i predmetnim zajednicama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zahtijeva da sve politike protiv diskriminacije imaju višedimenzionalni i rodni pristup kako bi se riješio problem višestruke diskriminacije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da pojačaju mjere za povećanje raznolikosti među policijskim snagama i da uspostave okvire za dijalog i suradnju između policije i zajednica; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hitno poziva na suzbijanje diskriminacije po svim osnovama u EU-u te stoga poziva Vijeće da odmah ponovno započne i zaključi pregovore o horizontalnoj direktivi o nediskriminaciji koja je blokirana otkad ju je Komisija predložila 2008.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | osuđuje sve vrste zločina iz mržnje i govora mržnje, na internetu i izvan njega, koji se u EU-u svakodnevno događaju, te podsjeća da rasistički i ksenofobni govor nisu obuhvaćeni slobodom izražavanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ustraje u tome da države članice usvoje i pravilno provedu Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o borbi protiv određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima, posebice istraživanjem motivacije za zločin na temelju rase, nacionalnog ili etničkog podrijetla, te da zajamče da se rasistički zločini iz mržnje zabilježe, istraže, procesuiraju i sankcioniraju; nadalje, poziva Komisiju da po potrebi preispita i revidira Okvirnu odluku i njezinu provedbu te da poduzme mjere protiv država članica koje je ne provode u potpunosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća države članice da bi trebalo uspostaviti neovisne mehanizme za podnošenje pritužbi na policiju kako bi se vodile istrage o slučajevima nepravilnosti i zlostavljanja od strane policije; naglašava da demokratski rad policije zahtijeva da policija bude odgovorna za svoje postupke pred zakonom, javnim tijelima i cijelom javnošću kojoj služe; smatra da je ključni zahtjev za odgovornost održavanje djelotvornih i učinkovitih instrumenata nadzora; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu korake u cilju prikupljanja dodatnih podataka razvrstanih prema rasnom i etničkom podrijetlu (kako je definirano Direktivom EU-a o rasnoj jednakosti) koji bi bili dobrovoljni i anonimni; smatra da bi se podaci o etničkoj diskriminaciji i zločinu iz mržnje trebali prikupljati isključivo u svrhu utvrđivanja uzroka i suzbijanja rasističkog i diskriminirajućeg diskursa i djelovanja u skladu s relevantnim nacionalnim pravnim okvirima i zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prima na znanje da će Komisija predstaviti prvo od svojih godišnjih izvješća o vladavini prava, s ograničenim područjem primjene; ponavlja pozive Europskog parlamenta na uspostavu sveobuhvatnog mehanizma za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, koji bi trebao obuhvaćati praćenje stanja u pogledu rasizma i diskriminacije u svim državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | osuđuje rasno i etničko profiliranje koje koriste policija i tijela kaznenog progona te smatra da policija i snage kaznenog progona moraju služiti kao primjer u pogledu borbe protiv rasizma i diskriminacije; poziva EU i države članice da izrade politike i mjere za suzbijanje diskriminacije i okončanje svih oblika rasnog ili etničkog profiliranja u području kaznenog progona, protuterorističkih mjera i imigracijske kontrole; posebno naglašava da se nove tehnologije kojima se koriste tijela kaznenog progona moraju osmisliti i upotrebljavati na način da ne prouzrokuju diskriminaciju rasnih i etničkih manjina; predlaže da se poduzmu mjere za intenzivnije osposobljavanje članova policije i snaga kaznenog progona o strategijama za borbu protiv rasizma i diskriminacije te za sprečavanje i prepoznavanje rasnog profiliranja i reagiranje na njega; poziva države članice da slučajevi policijske brutalnosti i zlostavljanja ne prođu nekažnjeni te da ih propisno istraže, procesuiraju i sankcioniraju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | osuđuje nasilne i nerazmjerne intervencije državnih vlasti; potiče relevantna tijela da zajamče transparentnu, nepristranu, neovisnu i djelotvornu istragu u slučajevima kada se sumnja na prekomjernu upotrebu sile ili kada postoje navodi o tome; podsjeća da tijela kaznenog progona uvijek moraju snositi odgovornost za ispunjavanje svojih dužnosti i poštovanje relevantnih pravnih i operativnih okvira, posebno Temeljnih načela UN-a o uporabi sile i vatrenog oružja od strane službenika kaznenog progona; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice da zajamče da tijela kaznenog progona silu upotrebljavaju uvijek kao krajnju mjeru i da je ta upotreba sile uvijek zakonita, razmjerna i nužna, kao i da se njome čuvaju ljudski životi i tjelesni integritet osoba; napominje da se pretjeranom upotrebom sile protiv masa krši načelo proporcionalnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća na pravo građana da snimaju prizore policijskog nasilja koja se mogu upotrijebiti kao dokaz i da građanima policija ili nadležno tijelo nikad ne bi smjeli prijetiti prilikom snimanja niti su obvezni uništiti dokaze ili pristati na oduzimanje osobnih predmeta kako bi ih se spriječilo u davanju dokaza; |
| --- | --- |

30.

| 31. | traži od Komisije da osnuje neovisnu stručnu skupinu zaduženu za izradu kodeksa policijske etike EU-a koji sadrži niz načela i smjernica za ciljeve, uspješnost, nadzor i kontrolu policije u demokratskim društvima uređenima vladavinom prava, koji također može pomoći policijskim akterima u njihovu svakodnevnom radu u pravilnoj provedbi zabrane rasizma, diskriminacije i etničkog profiliranja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da je slobodan tisak temeljni stup svake demokracije; prima na znanje važnu ulogu novinara i fotoreportera u izvješćivanju o slučajevima nerazmjernog nasilja te osuđuje sve slučajeve planiranih napada na novinare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva relevantne agencije EU-a, uključujući Agenciju Europske unije za temeljna prava (FRA), Agenciju Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) i Agenciju Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (EUROPOL) da u okviru svojih mandata pojačaju napore u borbi protiv rasizma i diskriminacije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na ozbiljnu obvezu financiranja u sljedećem VFO-u za borbu protiv rasizma i diskriminacije diljem EU-a; žali zbog činjenice da je predloženi iznos za naslov „Pravosuđe, prava i vrijednosti” značajno smanjen u prijedlozima revidiranog višegodišnjeg financijskog okvira; poziva Komisiju da učinkovito odgovori na zabrinutost zbog sve manjeg prostora za neovisno civilno društvo u nekim državama članicama; podsjeća na važnost osiguravanja odgovarajućih financijskih sredstava za potporu aktivnostima aktera civilnog društva koji rade na suzbijanju rasizma i diskriminacije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da subjekti koji provode diskriminacijske radnje protiv određenih rasnih zajednica ili donose odluke odnosno provode mjere u tu svrhu ne bi trebali biti prihvatljivi za financiranje iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | osuđuje činjenicu da ekstremističke i ksenofobne političke snage diljem svijeta sve više posežu za iskrivljivanjem povijesnih, statističkih i znanstvenih činjenica te koriste simboliku i retoriku u kojoj se čuju odjeci nekih aspekata totalitarne propagande, uključujući rasizam, antisemitizam i mržnju prema manjinama; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Europske komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, Ujedinjenim narodima,, predsjedniku SAD-a Donaldu Trumpu i njegovoj administraciji te američkom Kongresu. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  SL L 328, 6.12.2008., str. 55.

(3)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0032.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0239.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0127.

(7)  https://www.ncbi.nih.gov/pmc/articles/PMC5559881/

(8)  https://fra.europa.eu/en/news/2019/rising-inequalities-and-harassment-fundamental-rights-protection-falters

(9)  https://fra.europa.eu/en/publication/2017/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey-main-results/

(10)  https://fra.europa.eu/en/publication/2017/second-european-union-minorities-and-discrimination-survey-muslims-selected

(11)  https://fra.europa.eu/en/publication/2018/experiences-and-perceptions-antisemitism-second-survey-discrimination-and-hate

(12)  Presuda Europskog suda za ljudska prava od 17. travnja 2012., predmet Rizvanov protiv Azerbajdžana, stavak 49.

(13)  FRA, Drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji: Biti crnac u EU-u, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c046fe4f-388-11e8-9982-01aa75ed71a1/language-en

(14)  FRA, Drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji: Biti crnac u EU-u, https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/c046fe4f-f388-11e8-9982-01aa75ed71a1/language-en

(15)  https://www.dw.com/en/germany-over-500-right-wing-extremists-suspected-in-bundeswehr/a-52152558

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/71 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/71

---

P9_TA(2020)0174

Zakon Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi za tim da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o Zakonu Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga (2020/2665(RSP))

(2021/C 362/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 18. srpnja 2019. o situaciji u Hong Kongu (1), svoje rezolucije od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (2), od 4. veljače 2016. o slučaju nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu (3) i svoje prethodne preporuke u vezi s Hong Kongom, posebno onu od 13. prosinca 2017. o Hong Kongu, 20 godina nakon primopredaje (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 18. srpnja 2019. o situaciji u Hong Kongu (1), svoje rezolucije od 24. studenoga 2016. o slučaju Guija Minhaija, izdavača koji se nalazi u zatvoru u Kini (2), od 4. veljače 2016. o slučaju nestalih izdavača knjiga u Hong Kongu (3) i svoje prethodne preporuke u vezi s Hong Kongom, posebno onu od 13. prosinca 2017. o Hong Kongu, 20 godina nakon primopredaje (4),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, osobito one od 12. rujna 2018. (5) i 16. prosinca 2015. (6) o odnosima između EU-a i Kine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kini, osobito one od 12. rujna 2018. (5) i 16. prosinca 2015. (6) o odnosima između EU-a i Kine,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju je Svekineski narodni kongres usvojio 28. svibnja 2020. o Zakonu o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju je Svekineski narodni kongres usvojio 28. svibnja 2020. o Zakonu o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong,

| — | uzimajući u obzir izjave o Hong Kongu koje je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dao u ime Europske unije 22. i 29. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave o Hong Kongu koje je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dao u ime Europske unije 22. i 29. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s 21. sastanka na vrhu EU-a i Kine od 9. travnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s 21. sastanka na vrhu EU-a i Kine od 9. travnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu koji je usvojen 4. travnja 1990., a na snagu je stupio 1. srpnja 1997., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Temeljni zakon o Posebnom upravnom području Hong Kongu koji je usvojen 4. travnja 1990., a na snagu je stupio 1. srpnja 1997.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika od 22. lipnja 2016. naslovljenu „Elementi nove strategije EU-a za Kinu” (JOIN(2016)0030), zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” i zaključke Vijeća od 18. srpnja 2016. o strategiji EU-a za Kinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika od 22. lipnja 2016. naslovljenu „Elementi nove strategije EU-a za Kinu” (JOIN(2016)0030), zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” i zaključke Vijeća od 18. srpnja 2016. o strategiji EU-a za Kinu,

| — | uzimajući u obzir zajednička godišnja izvješća Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 8. svibnja 2019. (JOIN(2019)008), 26. travnja 2017. (JOIN(2016)0016) i 25. travnja 2016. (JOIN(2016)0010) o Posebnom upravnom području Hong Kongu i 20 sličnih izvješća koja su im prethodila, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednička godišnja izvješća Komisije i potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice od 8. svibnja 2019. (JOIN(2019)008), 26. travnja 2017. (JOIN(2016)0016) i 25. travnja 2016. (JOIN(2016)0010) o Posebnom upravnom području Hong Kongu i 20 sličnih izvješća koja su im prethodila,

| — | uzimajući u obzir 13. godišnji strukturirani dijalog koji je održan u Hong Kongu 28. studenoga 2019. i 37. krug dijaloga EU-a i Kine o ljudskim pravima održan 1. i 2. travnja 2019. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 13. godišnji strukturirani dijalog koji je održan u Hong Kongu 28. studenoga 2019. i 37. krug dijaloga EU-a i Kine o ljudskim pravima održan 1. i 2. travnja 2019. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju vlade Ujedinjene Kraljevine i vlade Narodne Republike Kine o pitanju Hong Konga od 19. prosinca 1984., poznatu i kao Zajednička kinesko-britanska deklaracija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku deklaraciju vlade Ujedinjene Kraljevine i vlade Narodne Republike Kine o pitanju Hong Konga od 19. prosinca 1984., poznatu i kao Zajednička kinesko-britanska deklaracija,

| — | uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku EU-a o „jedinstvenoj Kini”,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966. godine,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Zajedničkom kinesko-britanskom deklaracijom iz 1984. zajamčeno, a Temeljnim zakonom o Posebnom upravnom području Hong Kongu (HKSAR) iz 1990. utvrđeno da će Hong Kong pedeset godina nakon primopredaje suvereniteta zadržati autonomiju i neovisnost izvršne, zakonodavne i pravosudne vlasti te temeljna prava i slobode, među kojima su i slobode govora, okupljanja, udruživanja i tiska; budući da su Temeljnim zakonom HKSAR-a utvrđene odredbe kojima mu se jamči autonomija u održavanju sigurnosti i reda te da samostalno donosi zakone o činovima izdaje, odcjepljenja, izazivanja nereda ili subverzije protiv Središnje narodne vlade; budući da i Zajednička deklaracija i Temeljni zakon sadrže načelo „jedna zemlja, dva sustava”, kako je dogovoreno između Kine i Ujedinjene Kraljevine; budući da je Narodna Republika Kina također potpisala i ratificirala međunarodne sporazume kojima se ta prava jamče te je na taj način priznala značaj i univerzalnost ljudskih prava; budući da je Hong Kong stranka Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

A.

budući da je Zajedničkom kinesko-britanskom deklaracijom iz 1984. zajamčeno, a Temeljnim zakonom o Posebnom upravnom području Hong Kongu (HKSAR) iz 1990. utvrđeno da će Hong Kong pedeset godina nakon primopredaje suvereniteta zadržati autonomiju i neovisnost izvršne, zakonodavne i pravosudne vlasti te temeljna prava i slobode, među kojima su i slobode govora, okupljanja, udruživanja i tiska; budući da su Temeljnim zakonom HKSAR-a utvrđene odredbe kojima mu se jamči autonomija u održavanju sigurnosti i reda te da samostalno donosi zakone o činovima izdaje, odcjepljenja, izazivanja nereda ili subverzije protiv Središnje narodne vlade; budući da i Zajednička deklaracija i Temeljni zakon sadrže načelo „jedna zemlja, dva sustava”, kako je dogovoreno između Kine i Ujedinjene Kraljevine; budući da je Narodna Republika Kina također potpisala i ratificirala međunarodne sporazume kojima se ta prava jamče te je na taj način priznala značaj i univerzalnost ljudskih prava; budući da je Hong Kong stranka Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima;

| B. | budući da se EU zalaže za promicanje i poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava kao temeljnih vrijednosti na kojima se temelji naš dugogodišnji odnos s Narodnom Republikom Kinom, u skladu s obvezom EU-a da te vrijednosti poštuje u svojem vanjskom djelovanju; budući da Europska unija i dalje snažno podržava trajnu stabilnost i blagostanje u Hong Kongu u skladu s načelom „jedna zemlja, dva sustava” te pridaje veliku važnost očuvanju visokog stupnja autonomije Hong Konga, u skladu s Temeljnim zakonom i međunarodnim obvezama, kao i poštovanju tog načela; budući da se posebno nakon prosvjeda „Occupy” načelo „jedna zemlja, dva sustava” počinje narušavati uplitanjem kineskih vlasti, da se politički vođe nalaze u zatvorima, da se narušava sloboda govora, da je povećan broj prisilnih nestanaka te da su knjižare i medijske kuće kupili vlasnici naklonjeni Pekingu; |
| --- | --- |

B.

budući da se EU zalaže za promicanje i poštovanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava kao temeljnih vrijednosti na kojima se temelji naš dugogodišnji odnos s Narodnom Republikom Kinom, u skladu s obvezom EU-a da te vrijednosti poštuje u svojem vanjskom djelovanju; budući da Europska unija i dalje snažno podržava trajnu stabilnost i blagostanje u Hong Kongu u skladu s načelom „jedna zemlja, dva sustava” te pridaje veliku važnost očuvanju visokog stupnja autonomije Hong Konga, u skladu s Temeljnim zakonom i međunarodnim obvezama, kao i poštovanju tog načela; budući da se posebno nakon prosvjeda „Occupy” načelo „jedna zemlja, dva sustava” počinje narušavati uplitanjem kineskih vlasti, da se politički vođe nalaze u zatvorima, da se narušava sloboda govora, da je povećan broj prisilnih nestanaka te da su knjižare i medijske kuće kupili vlasnici naklonjeni Pekingu;

| C. | budući da je Svekineski narodni kongres 28. svibnja 2020. usvojio rezoluciju kojom ovlašćuje svoj Stalni odbor da donese zakonodavstvo usmjereno na separatizam, subverziju protiv državne vlasti, terorizam i strano uplitanje u pitanja Hong Konga i da se u rezoluciji spominju druge mjere koje treba poduzeti, uključujući obrazovanje u području nacionalne sigurnosti, osnivanje tijela nacionalne sigurnosti Središnje narodne vlade u Hong Kongu i redovito izvješćivanje upravitelja Središnjoj narodnoj vladi o uspješnosti Hong Konga u ispunjavanju njegove obveze zaštite nacionalne sigurnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je Svekineski narodni kongres 28. svibnja 2020. usvojio rezoluciju kojom ovlašćuje svoj Stalni odbor da donese zakonodavstvo usmjereno na separatizam, subverziju protiv državne vlasti, terorizam i strano uplitanje u pitanja Hong Konga i da se u rezoluciji spominju druge mjere koje treba poduzeti, uključujući obrazovanje u području nacionalne sigurnosti, osnivanje tijela nacionalne sigurnosti Središnje narodne vlade u Hong Kongu i redovito izvješćivanje upravitelja Središnjoj narodnoj vladi o uspješnosti Hong Konga u ispunjavanju njegove obveze zaštite nacionalne sigurnosti;

| D. | budući da međunarodna zajednica tu odluku smatra prijetnjom načelu „jedna zemlja, dva sustava”, vjeruje da se njome zanemaruju odredbe Temeljnog zakona i Zajedničke kinesko-britanske deklaracije, krše obveze Hong Konga u pogledu ljudskih prava, u potpunosti zaobilazi vlastiti zakonodavni postupak Hong Konga te da ona predstavlja najnoviji i najočitiji u nizu pokušaja Pekinga, koji traju već godinama, da ograniči slobodu i autonomiju Hong Konga i građanske slobode njegovih građana; |
| --- | --- |

D.

budući da međunarodna zajednica tu odluku smatra prijetnjom načelu „jedna zemlja, dva sustava”, vjeruje da se njome zanemaruju odredbe Temeljnog zakona i Zajedničke kinesko-britanske deklaracije, krše obveze Hong Konga u pogledu ljudskih prava, u potpunosti zaobilazi vlastiti zakonodavni postupak Hong Konga te da ona predstavlja najnoviji i najočitiji u nizu pokušaja Pekinga, koji traju već godinama, da ograniči slobodu i autonomiju Hong Konga i građanske slobode njegovih građana;

| E. | budući da je narod Hong Konga posljednjih godina izlazio na ulice u dotad nezabilježenom broju i tako iskoristio svoje temeljno pravo na okupljanje i prosvjedovanje; budući da se tim zakonom, umjesto da se smanje trenutačne napetosti u politici i društvu Hong Konga, dodatno raspiruju nemiri koji su u tijeku; budući da je Prijedlogom zakona o počiniteljima u bijegu i uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (2019.) vlada Posebnog upravnog područja Hong Konga htjela izmijeniti Pravilnik o okrivljenicima u bijegu usprkos masovnom protivljenju građana Hong Konga, što je uzrokovalo masovne prosvjede u Hong Kongu 2019. i 2020., ali je on naknadno povučen nakon 20 tjedana prosvjeda; |
| --- | --- |

E.

budući da je narod Hong Konga posljednjih godina izlazio na ulice u dotad nezabilježenom broju i tako iskoristio svoje temeljno pravo na okupljanje i prosvjedovanje; budući da se tim zakonom, umjesto da se smanje trenutačne napetosti u politici i društvu Hong Konga, dodatno raspiruju nemiri koji su u tijeku; budući da je Prijedlogom zakona o počiniteljima u bijegu i uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima (2019.) vlada Posebnog upravnog područja Hong Konga htjela izmijeniti Pravilnik o okrivljenicima u bijegu usprkos masovnom protivljenju građana Hong Konga, što je uzrokovalo masovne prosvjede u Hong Kongu 2019. i 2020., ali je on naknadno povučen nakon 20 tjedana prosvjeda;

| F. | budući da je tijekom travnja i svibnja 2020. Peking udvostručio svoje napore da nametne svoju vladavinu Hong Kongu te istodobno ušutkavao, uhićivao i kazneno gonio stotine prodemokratskih aktivista i oporbenih skupina; budući da policija Hong Konga nije kažnjena za svu svoju brutalnost nad prosvjednicima 2019. i 2020.; budući da je 27. svibnja 2020. tijekom prosvjeda protiv kineskog zakona kojim se zabranjuje odcjepljenje uhićeno više od 360 hongkonških prodemokratskih aktivista; budući da se hongkonška policija koristila mjerama socijalnog distanciranja povezanima s bolesti COVID-19 kao izlikom za upotrebu nepotrebne i prekomjerne sile protiv prosvjednika koji su velikom većinom bili mirni, uključujući ispaljivanje suzavca, gumenih metaka, vreća s plastičnim kuglicama i korištenje spreja s nadražujućim kemikalijama; |
| --- | --- |

F.

budući da je tijekom travnja i svibnja 2020. Peking udvostručio svoje napore da nametne svoju vladavinu Hong Kongu te istodobno ušutkavao, uhićivao i kazneno gonio stotine prodemokratskih aktivista i oporbenih skupina; budući da policija Hong Konga nije kažnjena za svu svoju brutalnost nad prosvjednicima 2019. i 2020.; budući da je 27. svibnja 2020. tijekom prosvjeda protiv kineskog zakona kojim se zabranjuje odcjepljenje uhićeno više od 360 hongkonških prodemokratskih aktivista; budući da se hongkonška policija koristila mjerama socijalnog distanciranja povezanima s bolesti COVID-19 kao izlikom za upotrebu nepotrebne i prekomjerne sile protiv prosvjednika koji su velikom većinom bili mirni, uključujući ispaljivanje suzavca, gumenih metaka, vreća s plastičnim kuglicama i korištenje spreja s nadražujućim kemikalijama;

| G. | budući da su 20. travnja 2020. zastupnici u Europskom parlamentu pozvali upraviteljicu da zajamči odbacivanje optužnice protiv 15 prodemokratskih aktivista koji su 2019. sudjelovali u mirnim prosvjedima u Hong Kongu; budući da su 13. svibnja 2020. stručnjaci Ujedinjenih naroda za ljudska prava pozvali vlasti Posebnog upravnog područja Hong Konga da odmah obustave kazneni progon 15 prodemokratskih aktivista; |
| --- | --- |

G.

budući da su 20. travnja 2020. zastupnici u Europskom parlamentu pozvali upraviteljicu da zajamči odbacivanje optužnice protiv 15 prodemokratskih aktivista koji su 2019. sudjelovali u mirnim prosvjedima u Hong Kongu; budući da su 13. svibnja 2020. stručnjaci Ujedinjenih naroda za ljudska prava pozvali vlasti Posebnog upravnog područja Hong Konga da odmah obustave kazneni progon 15 prodemokratskih aktivista;

| H. | budući da bi se u skladu s predloženim planom nacionalne sigurnosti aktivističke skupine mogle zabraniti i kazneno goniti, sudovi bi mogli izreći duge zatvorske kazne za kršenja nacionalne sigurnosti, kineske sigurnosne agencije mogle bi otvoreno djelovati u gradu, a novom zabranom terorizma kineskim će se vlastima te sigurnosnim i vojnim snagama dati široko i nekontrolirano diskrecijsko pravo djelovanja u Hong Kongu; budući da postoje izvješća o tome da kineska tijela kaznenog progona već nezakonito djeluju u Hong Kongu; budući da je bilo koja vrsta djelovanja tijela kaznenog progona Narodne Republike Kine u Hong Kongu teško kršenje načela „jedna zemlja, dva sustava”; |
| --- | --- |

H.

budući da bi se u skladu s predloženim planom nacionalne sigurnosti aktivističke skupine mogle zabraniti i kazneno goniti, sudovi bi mogli izreći duge zatvorske kazne za kršenja nacionalne sigurnosti, kineske sigurnosne agencije mogle bi otvoreno djelovati u gradu, a novom zabranom terorizma kineskim će se vlastima te sigurnosnim i vojnim snagama dati široko i nekontrolirano diskrecijsko pravo djelovanja u Hong Kongu; budući da postoje izvješća o tome da kineska tijela kaznenog progona već nezakonito djeluju u Hong Kongu; budući da je bilo koja vrsta djelovanja tijela kaznenog progona Narodne Republike Kine u Hong Kongu teško kršenje načela „jedna zemlja, dva sustava”;

| I. | budući da je upraviteljica Hong Konga Carrie Lam branila zakonodavstvo koje je predložio Peking, priznavši da se u Hong Kongu neće održati javno savjetovanje o sigurnosnom planu i tvrdeći da prava i slobode nisu apsolutni; budući da je upraviteljica u pismu objavljenom u novinama 29. svibnja 2020. pozvala građane Hong Konga da iskažu potpuno razumijevanje i snažnu potporu Odluci koju je donio Svekineski narodni kongres; |
| --- | --- |

I.

budući da je upraviteljica Hong Konga Carrie Lam branila zakonodavstvo koje je predložio Peking, priznavši da se u Hong Kongu neće održati javno savjetovanje o sigurnosnom planu i tvrdeći da prava i slobode nisu apsolutni; budući da je upraviteljica u pismu objavljenom u novinama 29. svibnja 2020. pozvala građane Hong Konga da iskažu potpuno razumijevanje i snažnu potporu Odluci koju je donio Svekineski narodni kongres;

| J. | budući da je Državno vijeće Narodne Republike Kine 10. lipnja 2014. objavilo bijelu knjigu o provedbi politike „jedna zemlja, dva sustava” u Hong Kongu, u kojoj je istaknuto da autonomija Posebnog upravnog područja Hong Konga u konačnici podliježe odobrenju središnje vlasti Narodne Republike Kine; budući da je kineska vlada potaknula vladu Posebnog upravnog područja Hong Konga da donese novu politiku nulte tolerancije prema svakom spominjanju „samoodređenja” ili „neovisnosti” iz razloga nacionalne sigurnosti i u suprotnosti s Temeljnim zakonom; |
| --- | --- |

J.

budući da je Državno vijeće Narodne Republike Kine 10. lipnja 2014. objavilo bijelu knjigu o provedbi politike „jedna zemlja, dva sustava” u Hong Kongu, u kojoj je istaknuto da autonomija Posebnog upravnog područja Hong Konga u konačnici podliježe odobrenju središnje vlasti Narodne Republike Kine; budući da je kineska vlada potaknula vladu Posebnog upravnog područja Hong Konga da donese novu politiku nulte tolerancije prema svakom spominjanju „samoodređenja” ili „neovisnosti” iz razloga nacionalne sigurnosti i u suprotnosti s Temeljnim zakonom;

| K. | budući da sudska vlast u Kini nije neovisna od vlade i Komunističke partije Kine te su za nju karakteristični proizvoljna pritvaranja, mučenja i drugi oblici zlostavljanja, ozbiljna kršenja prava na pošteno suđenje, prisilni nestanci i različiti sustava pritvora bez mogućnosti komunikacije s pritvorenicima; |
| --- | --- |

K.

budući da sudska vlast u Kini nije neovisna od vlade i Komunističke partije Kine te su za nju karakteristični proizvoljna pritvaranja, mučenja i drugi oblici zlostavljanja, ozbiljna kršenja prava na pošteno suđenje, prisilni nestanci i različiti sustava pritvora bez mogućnosti komunikacije s pritvorenicima;

| L. | budući da je međunarodna međustranačka koalicija predvođena bivšim guvernerom Hong Konga lordom Pattenom, kojoj je dosad pristupilo oko 900 parlamentaraca i tvoraca politika iz 40 zemalja, objavila izjavu kojom se osuđuje što Peking „jednostrano uvodi zakonodavstva o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu” te poziva vlade koje dijele njihovo mišljenje da se ujedine protiv tog „očitog kršenja Zajedničke kinesko-britanske deklaracije”; |
| --- | --- |

L.

budući da je međunarodna međustranačka koalicija predvođena bivšim guvernerom Hong Konga lordom Pattenom, kojoj je dosad pristupilo oko 900 parlamentaraca i tvoraca politika iz 40 zemalja, objavila izjavu kojom se osuđuje što Peking „jednostrano uvodi zakonodavstva o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu” te poziva vlade koje dijele njihovo mišljenje da se ujedine protiv tog „očitog kršenja Zajedničke kinesko-britanske deklaracije”;

| M. | budući da je pandemokratski tabor 24. studenoga 2019. pobijedio s velikom prednošću na okružnim izborima u Hong Kongu; budući da su izbori za Zakonodavno vijeće Hong Konga planirani za rujan 2020.; |
| --- | --- |

M.

budući da je pandemokratski tabor 24. studenoga 2019. pobijedio s velikom prednošću na okružnim izborima u Hong Kongu; budući da su izbori za Zakonodavno vijeće Hong Konga planirani za rujan 2020.;

| N. | budući da je ministar vanjskih poslova Ujedinjene Kraljevine Dominic Raab 2. lipnja 2020. u Zastupničkom domu izjavio da će, ako Kina nastavi s predloženim zakonodavstvom, vlada uspostaviti nove aranžmane kojima će se imateljima britanskih nacionalnih prekomorskih putovnica u Hong Kongu dozvoliti dolazak u Ujedinjenu Kraljevinu bez šestomjesečnog ograničenja koje je trenutačno na snazi, čime će im se omogućiti da tamo žive i podnesu zahtjev za studiranje i rad u razdobljima od 12 mjeseci koja se mogu produžiti, čime se otvara put i stjecanju državljanstva; |
| --- | --- |

N.

budući da je ministar vanjskih poslova Ujedinjene Kraljevine Dominic Raab 2. lipnja 2020. u Zastupničkom domu izjavio da će, ako Kina nastavi s predloženim zakonodavstvom, vlada uspostaviti nove aranžmane kojima će se imateljima britanskih nacionalnih prekomorskih putovnica u Hong Kongu dozvoliti dolazak u Ujedinjenu Kraljevinu bez šestomjesečnog ograničenja koje je trenutačno na snazi, čime će im se omogućiti da tamo žive i podnesu zahtjev za studiranje i rad u razdobljima od 12 mjeseci koja se mogu produžiti, čime se otvara put i stjecanju državljanstva;

| O. | budući da se, prema članku 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), „djelovanje Unije na međunarodnoj sceni vodi načelima koja su nadahnjivala njezino stvaranje, razvoj i proširenje i koja ona nastoji promicati u ostatku svijeta”; |
| --- | --- |

O.

budući da se, prema članku 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), „djelovanje Unije na međunarodnoj sceni vodi načelima koja su nadahnjivala njezino stvaranje, razvoj i proširenje i koja ona nastoji promicati u ostatku svijeta”;

| 1. | žali zbog činjenice da je Peking jednostrano donio zakonodavstvo o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu koje predstavlja sveobuhvatan napad na autonomiju grada, vladavinu prava i temeljne slobode; ističe da je time ozbiljno ugrožen integritet načela „jedna zemlja, dva sustava”; naglašava da bi se uvođenje planiranog zakonodavstva o nacionalnoj sigurnosti smatralo kršenjem obveza koje je Narodna Republika Kina preuzela u skladu s međunarodnim pravom, posebice Zajedničkom kinesko-britanskom deklaracijom, da bi moglo ozbiljno naštetiti odnosu temeljenom na povjerenju između Kine i EU-a te utjecati na njihovu buduću suradnju kao i na povjerenje poslovne zajednice u Hong Kong kao važno svjetsko financijsko središte; |
| --- | --- |

1.

| 2. | snažno osuđuje stalno i sve veće miješanje Kine u unutarnje poslove Hong Konga, kao i nedavnu tvrdnju kineskih vlasti da je Zajednička kinesko-britanska deklaracija iz 1984. povijesni dokument i stoga više nije valjan; naglašava da se kineska vlada Zajedničkom deklaracijom, koja je u UN-u registrirana kao pravno obvezujući sporazum, obvezala poštovati visoku razinu autonomije Hong Konga te njegova prava i slobode; izražava duboku zabrinutost da će trajno kršenje autonomnog okvira upravljanja Hong Konga ozbiljno zakočiti njegovo gospodarstvo; poziva središnju vladu Narodne Republike Kine da prestane vršiti pritisak na poslovnu zajednicu da podrži zakonodavstvo o nacionalnoj sigurnosti te da se suzdrži od nazivanja međunarodne potpore autonomiji Hong Konga i slobodama Hong Konga „uplitanjem u unutarnje poslove” i činovima subverzije i odcjepljenja jer se ta pitanja odnose na obvezujuće međunarodne obveze Narodne Republike Kine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva kineske vlasti da poštuju međunarodne obveze koje je Kina preuzela u okviru Zajedničke kinesko-britanske deklaracije; naglašava da bi Kina trebala u potpunosti poštovati Temeljni zakon i načelo „jedna zemlja, dva sustava”, uključujući konačnim uvođenjem univerzalnog prava glasa; naglašava da Kina ne bi smjela ugrožavati visok stupanj autonomije Posebnog upravnog područja Hong Konga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podupire procjenu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku prema kojoj je potrebna nova i snažnija strategija za suočavanje s asertivnijom Kinom, kao i otvoren i iskren dijalog; potiče Vijeće i ESVD da zauzmu snažnije stajalište kojim se podupire daljnja pravna autonomija Hong Konga; naglašava da je to od ključne važnosti kako bi se pristašama demokracije u Hong Kongu i široj međunarodnoj zajednici poslala poruka da će EU ostati pri svojim temeljnim vrijednostima slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | snažno potiče Vijeće i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije da se pobrinu da se svi aspekti odnosa EU-a s Narodnom Republikom Kinom vode načelima i vrijednostima utvrđenima u članku 21. UEU-a te da na predstojećem sastanku na vrhu EU-a i Kine i sastanku čelnika EU-a i Kine daju najviši prioritet pitanju zakona o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i drugim pitanjima ljudskih prava, kao što je situacija u kojoj se nalaze Ujguri; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je EU najveće izvozno odredište Kine; smatra da bi EU trebao iskoristiti svoju gospodarsku moć kako bi se gospodarskim sredstvima suprotstavio gušenju ljudskih prava koje provodi Kina; ističe da trenutačno stanje potvrđuje uvjerenje Parlamenta da poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda mora biti važan element pregovora o sporazumu o ulaganju između EU-a i Kine; poziva Komisiju da iskoristi sva sredstva koja su joj na raspolaganju, pa i pregovore koji su u tijeku o bilateralnom sporazumu o ulaganjima, kako bi se izvršio pritisak na kineske vlasti i očuvao visok stupanj autonomije Hong Konga, kao i temeljna prava i slobode njegovih građana i neovisnih organizacija civilnog društva te kako bi se poboljšalo stanje ljudskih prava u kontinentalnoj Kini i u Hong Kongu; ponovno upućuje poziv da se u taj sporazum uvrsti obvezujuće poglavlje o održivom razvoju; poziva EU da u skladu s člankom 21. UEU-a u svaki budući trgovinski sporazum s Narodnom Republikom Kinom uvrsti klauzulu o ljudskim pravima; nalaže Komisiji da obavijesti kinesku stranu da će Parlament uzeti u obzir stanje ljudskih prava u Kini, uključujući i Hong Kongu, kada se od njega zatraži da podrži sveobuhvatni sporazum o ulaganjima ili buduće trgovinske sporazume s NRK-om; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da međunarodna zajednica mora blisko surađivati radi pritiska na Peking kako bi se osiguralo da njegovo djelovanje bude u skladu s međunarodnim obvezama te zemlje u okviru Zajedničke kinesko-britanske deklaracije iz 1984.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje da je politika napuštanja pristupa „jedna zemlja, dva sustava” NRK-a snažno odvratila stanovnike Tajvana od Kine te je zbog nje došla do izražaja spremnost Tajvana na suradnju s međunarodnim partnerima kako bi se pomoglo jačanju demokracije u toj zemlji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU i njegove države članice da u slučaju primjene novog zakona o sigurnosti razmotre pokretanje postupka pred Međunarodnim sudom navodeći da se odlukom Kine da Hong Kongu nametne zakonodavstvo o nacionalnoj sigurnosti krši Zajednička kinesko-britanska deklaracija i Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice EU-a koje su članice Vijeća sigurnosti UN-a da sazovu „sastanak po Arrijinoj formuli” kako bi s aktivistima, predstavnicima nevladinih organizacija i posebnim izvjestiteljima UN-a raspravljali o stanju u Hong Kongu; u tom kontekstu poziva EU da potakne glavnog tajnika UN-a ili visokog povjerenika UN-a za ljudska prava da imenuju posebnog izaslanika ili posebnog izvjestitelja UN-a za stanje u Hong Kongu i tako se pridruži inicijativi predsjednika odbora za vanjske poslove Ujedinjene Kraljevine, Kanade, Australije i Novog Zelanda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Vijeće i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da surađuju s međunarodnom zajednicom na uspostavi međunarodne kontaktne skupine za Hong Kong i koordiniraju djelovanje s međunarodnim partnerima, posebice s Ujedinjenom Kraljevinom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Vijeće, a posebno nadolazeće predsjedništvo Vijeća, da u 2020. dovrši rad na europskom režimu sankcija za kršenje ljudskih prava koji je Parlament podržao u svojoj rezoluciji od 14. ožujka 2019. (7) te poziva Vijeće da uvede ciljane sankcije protiv i zamrzavanje imovine kineskih dužnosnika odgovornih za osmišljavanje i provedbu politika kojima se krše ljudska prava; smatra da bi se taj okvir za ljudska prava mogao upotrijebiti za uvođenje sankcija sličnim onima u Zakonu Magnicki za vođe koji provode tu represiju nad Hong Kongom i njegovim narodom te su odgovorni za ozbiljna kršenja ljudskih prava; naglašava da bi o takvim sankcijama trebalo raspravljati i, kada je to moguće, koordinirati ih s demokratskim partnerima kao što su Australija, Kanada, SAD, Japan i Južna Koreja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU, države članice i međunarodnu zajednicu da rade na uvođenju prikladnih mehanizama kontrole izvoza, uključujući opremu za kibernadzor, kako bi se Kini, a osobito Hong Kongu, onemogućio pristup tehnologijama kojima se krše temeljna prava; u tom pogledu poziva suzakonodavce da postignu zajedničko stajalište o reformi Uredbe o dvojnoj namjeni; naglašava da je Parlament dodatno razvio i konsolidirao prijedlog Komisije o uključivanju strogih kontrola izvoza kada je riječ o tehnologiji za kibernadzor koja jest i koja nije uvrštena na relevantni popis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice EU-a da pažljivo razmotre kako izbjeći gospodarsku i pogotovo tehnološku ovisnost o NRK-u, uključujući u okviru odluka država članica EU-a o razvoju svojih 5G mreža; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Vijeće i Komisiju da razmotre stvaranje „mehanizma za spašavanje” za građane Hong Konga u slučaju daljnjeg pogoršanja stanja ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

15.

| 16. | oštro osuđuje sve slučajeve kršenja ljudskih prava u Hong Kongu, posebno proizvoljna uhićenja, izručenja, iznuđena priznanja, pritvor u izolaciji i kršenja slobode objavljivanja i izražavanja; poziva na to da se smjesta obustave kršenja ljudskih prava i političko zastrašivanje; izražava duboku zabrinutost zbog navoda o praksi zadržavanja u pritvoru u tajnosti, mučenjima i zlostavljanjima te priznanjima pod prisilom; poziva države članice EU-a da u potpunosti primjenjuju relevantne smjernice EU-a o ljudskim pravima te da mobiliziraju sve diplomatsko osoblje kako bi odlučno reagirale na uhićenja i osuđujuće presude aktivistima, među ostalim osiguravanjem promatranja suđenja, zahtijevanjem zatvorskih posjeta i obraćanjem nadležnim tijelima kako bi se potaknulo puštanje na slobodu pritvorenika i osuđenika zbog mirnog ostvarivanja njihove slobode izražavanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na neovisnu, nepristranu, učinkovitu i hitnu istragu o primjeni sile nad prosvjednicima od strane hongkonške policije; poziva vlasti Posebnog upravnog područja Hong Konga da se pobrinu da se odbace optužnice protiv 15 prodemokratskih aktivista i političara, kao i protiv mirnih prosvjednika, te da se kazneni progon zaustavi, uključujući Martina Leeja, Margaret Ng, Leeja Cheuk-yana, Bennyja Taija, Jimmyja Laija, Alberta Hoa i Leung Kwok-hung; |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava veliku zabrinutost zbog stalnog pogoršavanja građanskih prava, političkih prava i slobode tiska; duboko je zabrinut zbog stavljanja izvan snage prava novinara i dosad neviđenog pritiska na novinare i sve veće samocenzure, osobito u pogledu izvještavanja o osjetljivim pitanjima o Kini i vladi Posebnog upravnog područja Hong Konga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izražava sve veću zabrinutost zbog povećanog rizika od stupanja na snagu zakona o nacionalnoj sigurnosti za stotine građana EU-a koji se nalaze u Hong Kongu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i delegacije država članica da pomno prate i redovito izvještavaju o pripremama za izbore Zakonodavnog vijeća koji su trenutačno zakazani za rujan, posebno imajući na umu je li kandidatima nepravedno zabranjeno glasovati bilo putem proceduralnih prepreka ili neutemeljenih pravnih postupaka, uzimajući u obzir i imaju li svi pristup okupljanju u svrhu kampanje te mogu li birači slobodno glasovati; poziva vladu Posebnog upravnog područja Hong Konga da osigura slobodne i poštene izbore za Zakonodavno vijeće u rujnu 2020.; poziva Kinu da se suzdrži od uplitanja u izborne postupke u Posebnom upravnom području Hong Kongu; ponovno upućuje poziv da se provede sustavna reforma kako bi se glavni upravitelj i Zakonodavno vijeće Hong Konga birali neposredno, kako je predviđeno Temeljnim zakonom, te poziva na dogovor oko sveobuhvatnog demokratskog, poštenog, otvorenog i transparentnog izbornog sustava kojim će se stanovništvu Posebnog upravnog područja Hong Konga omogućiti pravo na izbor kandidata i kandidiranja na izborima u postupku izbora za sve vodeće položaje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva da se švedski knjižar Gui Minhai odmah i bezuvjetno pusti na slobodu iz zatvora u Narodnoj Republici Kini; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te države članice da čvrsto istaknu sva ta pitanja i zajamče dijalog s vladom Posebnog upravnog područja i Kine; podsjeća na to da je važno da EU postavlja pitanja o kršenju ljudskih prava u Kini, a posebno slučajevima manjina u Tibetu i Xinjiangu, u okviru svakog dijaloga o političkim i ljudskim pravima s kineskim vlastima i u skladu s opredjeljenjem EU-a da bude snažan, jasan i ujedinjen u svom odnosu prema toj zemlji; nadalje, podsjeća da se Kina u okviru trenutačnog procesa reformi i sve većeg angažmana u svijetu uključila u međunarodni okvir za ljudska prava potpisavši niz međunarodnih sporazuma o ljudskim pravima; poziva na nastavak dijaloga s Kinom kako bi se ostvarila dana obećanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | odaje počast hrabrom kineskom narodu koji se u lipnju 1989. okupio na pekinškom trgu Tiananmen kako bi pozvao na iskorjenjivanje korupcije, na političke reforme i građanske slobode; apelira na kineske vlasti da omoguće obilježavanje masakra u Tiananmenu ne samo u Hong Kongu nego i na cijelom teritoriju Narodne Republike Kine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladi i parlamentu Narodne Republike Kine te upraviteljici i skupštini Posebnog upravnog područja Hong Konga. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0004.

(2)  SL C 244, 27.6.2018., str. 78.

(3)  SL C 35, 31.1.2018., str. 46.

(4)  SL C 369, 11.10.2018., str. 156.

(5)  SL C 433, 23.12.2019., str. 103.

(6)  SL C 399, 24.11.2017., str. 92.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0215.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/77 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/77

---

P9_TA(2020)0175

Situacija u schengenskom području nakon izbijanja bolesti COVID-19

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o stanju schengenskog područja nakon izbijanja bolesti COVID-19 (2020/2640(RSP))

(2021/C 362/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir 35. obljetnicu Schengenskog sporazuma potpisanog 14. lipnja 1985. (1), 30. obljetnicu Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma potpisane 19. lipnja 1990. (2) i 25. obljetnicu stupanja na snagu Schengenskog sporazuma 26. ožujka 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 35. obljetnicu Schengenskog sporazuma potpisanog 14. lipnja 1985. (1), 30. obljetnicu Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma potpisane 19. lipnja 1990. (2) i 25. obljetnicu stupanja na snagu Schengenskog sporazuma 26. ožujka 1995.,

| — | uzimajući u obzir članak 67. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u kojem stoji da Unija mora biti područje slobode, sigurnosti i pravde kojim se „osigurava da se osobe pri prijelazu unutarnjih granica ne provjeravaju”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u kojem stoji da Unija mora biti područje slobode, sigurnosti i pravde kojim se „osigurava da se osobe pri prijelazu unutarnjih granica ne provjeravaju”,

| — | uzimajući u obzir članak 21. stavak 1. UFEU-a, kojim se propisuje da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 21. stavak 1. UFEU-a, kojim se propisuje da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, uključujući njezin članak 45., kojim se propisuje da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, uključujući njezin članak 45., kojim se propisuje da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (3), kojom je kodificirana Uredba (EZ) br. 562/2006 (4) Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama), što je prvi akt donesen u okviru postupka suodlučivanja u području pravosuđa i unutarnjih poslova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (3), kojom je kodificirana Uredba (EZ) br. 562/2006 (4) Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama), što je prvi akt donesen u okviru postupka suodlučivanja u području pravosuđa i unutarnjih poslova,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (Direktiva o slobodnom kretanju) (5) i u njoj utvrđeno načelo nediskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (Direktiva o slobodnom kretanju) (5) i u njoj utvrđeno načelo nediskriminacije,

| — | uzimajući u obzir smjernice Komisije (COVID-19: Smjernice za mjere upravljanja granicama radi zaštite zdravlja i dostupnosti robe i osnovnih usluga) od 16. ožujka 2020. (C(2020)1753), koje su 17. ožujka 2020. podržali šefovi država ili vlada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Komisije (COVID-19: Smjernice za mjere upravljanja granicama radi zaštite zdravlja i dostupnosti robe i osnovnih usluga) od 16. ožujka 2020. (C(2020)1753), koje su 17. ožujka 2020. podržali šefovi država ili vlada,

| — | uzimajući u obzir zaključke predsjednika Europskog vijeća nakon videokonferencije održane 17. ožujka 2020. s članovima Europskog vijeća o bolesti COVID-19, u kojima se podupire poziv na jačanje vanjskih granica primjenom koordiniranog privremenog ograničenja neobveznih putovanja u EU u trajanju od 30 dana, na temelju komunikacije Komisije „COVID-19: privremeno ograničenje neobaveznih putovanja u EU” (COM(2020)0115) i njezinog naknadnog produljenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke predsjednika Europskog vijeća nakon videokonferencije održane 17. ožujka 2020. s članovima Europskog vijeća o bolesti COVID-19, u kojima se podupire poziv na jačanje vanjskih granica primjenom koordiniranog privremenog ograničenja neobveznih putovanja u EU u trajanju od 30 dana, na temelju komunikacije Komisije „COVID-19: privremeno ograničenje neobaveznih putovanja u EU” (COM(2020)0115) i njezinog naknadnog produljenja,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „COVID-19: smjernice za provedbu privremenog ograničenja neobveznih putovanja u EU, o olakšavanju tranzitnih aranžmana za repatrijaciju građana EU-a i o učincima na viznu politiku” od 30. ožujka 2020. (C(2020)2050), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „COVID-19: smjernice za provedbu privremenog ograničenja neobveznih putovanja u EU, o olakšavanju tranzitnih aranžmana za repatrijaciju građana EU-a i o učincima na viznu politiku” od 30. ožujka 2020. (C(2020)2050),

| — | uzimajući u obzir Zajednički europski plan za ukidanje mjera za sprečavanje širenja bolesti COVID-19 koji su predstavili predsjednik Komisije i predsjednik Europskog vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajednički europski plan za ukidanje mjera za sprečavanje širenja bolesti COVID-19 koji su predstavili predsjednik Komisije i predsjednik Europskog vijeća,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. travnja 2020. o procjeni primjene privremenog ograničenja neobaveznih putovanja u EU (COM(2020)0148), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 8. travnja 2020. o procjeni primjene privremenog ograničenja neobaveznih putovanja u EU (COM(2020)0148),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „COVID-19: Postupan i koordiniran pristup ponovnoj uspostavi slobode kretanja i ukidanju kontrola na unutarnjim granicama” od 13. svibnja 2020. (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije „COVID-19: Postupan i koordiniran pristup ponovnoj uspostavi slobode kretanja i ukidanju kontrola na unutarnjim granicama” od 13. svibnja 2020. (C(2020)3250),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o funkcioniranju schengenskog područja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 30. svibnja 2018. o godišnjem izvješću o funkcioniranju schengenskog područja (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2018. o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj: ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2018. o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj: ukidanje provjera osoba na unutarnjim kopnenim, morskim i zračnim granicama (7),

| — | uzimajući u obzir pripremni rad radne skupine za kontrolu Schengena Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u pogledu ove rezolucije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pripremni rad radne skupine za kontrolu Schengena Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove u pogledu ove rezolucije,

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o stanju u schengenskom području nakon izbijanja bolesti COVID-19 (O-000037/2020 – B9-0010/2020 i O-000038/2020 – B9-0011/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o stanju u schengenskom području nakon izbijanja bolesti COVID-19 (O-000037/2020 – B9-0010/2020 i O-000038/2020 – B9-0011/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je većina država članica, koje uključuju, uzimajući u obzir predmet ove Rezolucije, zemlje pridružene Schengenu, kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 ponovno uvela kontrolu unutarnjih granica ili zatvorila takve granice, bilo djelomično ili u cijelosti, ili ih je zatvorila za određene vrste putnika, uključujući građane EU-a i članove njihovih obitelji te državljane trećih zemalja koji borave na njihovu državnom području ili državnom području druge države članice; budući da je prilikom uvođenja tih mjera postojao očit nedostatak koordinacije među državama članicama i s institucijama Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je većina država članica, koje uključuju, uzimajući u obzir predmet ove Rezolucije, zemlje pridružene Schengenu, kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 ponovno uvela kontrolu unutarnjih granica ili zatvorila takve granice, bilo djelomično ili u cijelosti, ili ih je zatvorila za određene vrste putnika, uključujući građane EU-a i članove njihovih obitelji te državljane trećih zemalja koji borave na njihovu državnom području ili državnom području druge države članice; budući da je prilikom uvođenja tih mjera postojao očit nedostatak koordinacije među državama članicama i s institucijama Unije;

| B. | budući da kontrole na unutarnjim granicama utječu na prava i slobode ljudi kako su utvrđena u pravu Unije; budući da ograničenja putovanja na vanjskim granicama ne utječu na pravo na traženje azila; |
| --- | --- |

B.

budući da kontrole na unutarnjim granicama utječu na prava i slobode ljudi kako su utvrđena u pravu Unije; budući da ograničenja putovanja na vanjskim granicama ne utječu na pravo na traženje azila;

| C. | budući da je slobodno kretanje osoba predviđeno Schengenskim sporazumom i Konvencijom o provedbi Schengenskog sporazuma popraćeno kompenzacijskim mjerama čiji je cilj zajamčiti sigurnost na državnom području zemalja schengenskog područja (8); budući da te kompenzacijske mjere uključuju instrumente kao što su Schengenski informacijski sustav (SIS) i drugi opsežni informacijski sustavi koji postoje kako bi se osigurala razmjena informacija među tijelima zemalja schengenskog područja i zajednička pravila za zaštitu vanjskih granica; |
| --- | --- |

C.

budući da je slobodno kretanje osoba predviđeno Schengenskim sporazumom i Konvencijom o provedbi Schengenskog sporazuma popraćeno kompenzacijskim mjerama čiji je cilj zajamčiti sigurnost na državnom području zemalja schengenskog područja (8); budući da te kompenzacijske mjere uključuju instrumente kao što su Schengenski informacijski sustav (SIS) i drugi opsežni informacijski sustavi koji postoje kako bi se osigurala razmjena informacija među tijelima zemalja schengenskog područja i zajednička pravila za zaštitu vanjskih granica;

| D. | budući da je uzajamno povjerenje među državama članicama ključni preduvjet za pravilno funkcioniranje područja bez kontrole unutarnjih granica; |
| --- | --- |

D.

budući da je uzajamno povjerenje među državama članicama ključni preduvjet za pravilno funkcioniranje područja bez kontrole unutarnjih granica;

| E. | budući da su se nakon prvotnog ukidanja kontrola na unutarnjim granicama takve kontrole rijetko ponovno uvodile; budući da je od 2015. nekoliko država članica zadržalo kontrole na unutarnjim granicama i to obrazložilo povećanjem migracija i/ili sigurnosnih prijetnji; budući da je Parlament doveo u pitanje zakonitost i proporcionalnost tih kontrola na unutarnjim granicama; |
| --- | --- |

E.

budući da su se nakon prvotnog ukidanja kontrola na unutarnjim granicama takve kontrole rijetko ponovno uvodile; budući da je od 2015. nekoliko država članica zadržalo kontrole na unutarnjim granicama i to obrazložilo povećanjem migracija i/ili sigurnosnih prijetnji; budući da je Parlament doveo u pitanje zakonitost i proporcionalnost tih kontrola na unutarnjim granicama;

| F. | budući da je povratak na potpuno funkcionalno schengensko područje od iznimne važnosti za očuvanje načela slobode kretanja, što je jedno od glavnih postignuća europske integracije i ključni preduvjet za gospodarski oporavak EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

F.

budući da je povratak na potpuno funkcionalno schengensko područje od iznimne važnosti za očuvanje načela slobode kretanja, što je jedno od glavnih postignuća europske integracije i ključni preduvjet za gospodarski oporavak EU-a nakon pandemije bolesti COVID-19;

| 1. | podsjeća da je schengensko područje konkretno i dragocjeno postignuće, jedinstveno u svjetskoj povijesti, koje se nalazi u samom središtu europskog projekta i kojim se omogućuje neograničeno putovanje za više od 400 milijuna ljudi i ima neprocjenjivu vrijednost za građane i poduzeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava zabrinutost oko trenutačne situacije zbog činjenice da je velik broj država članica uvelo kontrole na unutarnjim granicama te zbog raznih drugih poduzetih mjera koje uključuju potpuno ili djelomično zatvaranje granica ili njihovo zatvaranje za određene vrste putnika, uključujući građane EU-a ili državljane trećih zemalja koji borave na državnom području država članica, te zbog vrlo ozbiljnog učinka tih mjera na ljude i poduzeća, uključujući sektor turizma i sezonski rad; |
| --- | --- |

2.

| 3. | iako u potpunosti podupire mjere javnog zdravlja uvedene kako bi se ograničilo širenje bolesti COVID-19 uvođenjem ograničenja socijalnih kontakata, uključujući nametnute mjere ograničenja kretanja za koje su države članice odlučile da će se primjenjivati na njihovom državnom području, ističe da države članice u svojim službenim obavijestima i u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama nisu navele na koji je način kontrola državne granice prikladno sredstvo za ograničavanje širenja bolesti COVID-19; u tom pogledu podsjeća da je u Zakoniku o schengenskim granicama granična kontrola definirana kao „aktivnost koja se provodi na granici ... isključivo kao odgovor na pokušaj ili na čin prelaska te granice, neovisno o svim drugim okolnostima”; smatra da bi preciznija ograničenja primjenjiva na regionalnoj razini, uključujući prekogranične regije, bila prikladnija i manje drastična; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da su pravila kojima se uređuju unutarnje granice Unije utvrđena Zakonikom o schengenskim granicama i da pri donošenju svih mjera koje utječu na prelazak unutarnjih granica države članice moraju poštovati i duh i slovo tog Zakonika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je terminologija Zakonika o schengenskim granicama nedvosmislena: ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica trebalo bi ostati iznimka i trebalo bi se provoditi samo kao krajnja mjera, na temelju posebnih objektivnih kriterija, koja može na odgovarajući način ukloniti prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti, koja je strogo nužna i razmjerna i sa strogo ograničenim područjem primjene i trajanjem; smatra da mnoge obavijesti koje su dostavile države članice nisu dovoljno detaljne kako bi se moglo provjeriti poštovanje tih načela; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da pojam „krajnje mjere” zahtijeva provjeru mogu li druge mjere biti jednako prikladne ili čak prikladnije za postizanje istog cilja; poziva države članice da prepoznaju da je mogućnost uvođenja minimalnih zdravstvenih kontrola bolja alternativa od uvođenja kontrola na unutarnjim granicama; u tom pogledu podsjeća na mjere-povezane sa zdravljem koje su detaljno opisane u smjernicama Komisije (9); osim toga podsjeća na preporuku Komisije o razmjernim policijskim kontrolama (10) prema kojoj „ako u situaciji ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti države članice razmatraju primjenu glave III. poglavlja II. Uredbe (EU) 2016/399 (o uvođenju kontrola na unutarnjim granicama), prvo bi trebale procijeniti može li se ta situacija primjereno riješiti pojačavanjem policijskih kontrola unutar državnog područja, uključujući pogranična područja”; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potvrđuje da na schengenskom području nikada do sada nije zabilježeno širenje tako ozbiljne pandemije; podsjeća da se u odredbama Zakonika o schengenskim granicama izričito navodi da prijetnja javnom zdravlju može predstavljati osnovu za zabranu ulaska na vanjskim granicama te nadalje podsjeća da se u Zakoniku, kao i Konvenciji o provedbi Schengenskog sporazuma, javno zdravlje ne spominje kao osnova za ponovno uvođenje kontrola na unutarnjim granicama, već se ponovno uvođenje takvih kontrola predviđa se samo za uklanjanje ozbiljnih prijetnji javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog činjenice da su neke države članice u kratkom roku uvele kontrole i druga ograničenja na granicama, a da pritom nisu dovoljno informirale svoje građane i druge države članice; nadalje, žali zbog popratnih posljedica graničnih kontrola na nekim unutarnjim granicama, kao što su predugo vrijeme čekanja bez odgovarajućih higijenskih objekata i držanja odgovarajuće fizičke udaljenosti, čime se stvaraju zdravstveni rizici i za osobe koje podliježu graničnim kontrolama i za službenike graničnog nadzora, kao i zbog dodatnog opterećenja ionako preopterećenih službenika graničnog nadzora i policijskih službenika koji nisu osposobljeni zdravstveni djelatnici; nadalje, izražava zabrinutost zbog brojnih prepreka s kojima se od izbijanja pandemije susreću mnogi prekogranični radnici u schengenskom području, uključujući nedostatak jasnih i dostupnih informacija o ograničenjima koja se na njih primjenjuju pri prelasku granice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da u skladu s Direktivom o slobodnom kretanju države članice mogu zbog javnog zdravlja ograničiti slobodu kretanja i boravka građana Unije i članova njihovih obitelji, bez obzira na njihovo državljanstvo; međutim, ustraje u tome da sve države članice moraju zajamčiti zaštitne mjere utvrđene u toj direktivi te da se posebno mora zajamčiti nediskriminacija između državljana država članica i građana EU-a koji borave u EU-u; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da je brz povratak na potpuno funkcionalno schengensko područje od iznimne važnosti te ovisi i o političkoj volji država članica i o njihovoj predanosti koordiniranju mjera u okviru schengenske pravne stečevine; poziva Komisiju da preuzme vodeću ulogu u koordiniranju djelovanja na europskoj razini u cilju rješavanja izazova bolesti COVID-19 za zdravlje europskih građana, pri čemu schengensko područje ostaje područje bez unutarnjih graničnih kontrola, uz potpuno poštovanje načela solidarnosti i uzajamnog povjerenja; vjeruje da će potraga za europskim odgovorima donijeti obostrane koristi; duboko žali i odbacuje svako neusklađeno, bilateralno ili multilateralno djelovanja pojedinih država članica o kojem se raspravlja izvan okvira Unije; zahtijeva da se u svakom sporazumu poštuje načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice da smanje ograničenja slobode kretanja u istoj mjeri u kojoj se ublažavaju mjere ograničavanja COVID-19; smatra da bi uz odgovarajuću koordinaciju na razini Unije regionalni pristup mogao biti proporcionalniji od nacionalnih graničnih kontrola te bi mogao omogućiti ukidanje ograničenja slobode kretanja ako se situacija javnog zdravlja u susjednim regijama razmjerno poboljša; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hitno poziva države članice da zajedno s Parlamentom, Vijećem i Komisijom što je prije moguće rasprave o planu oporavka schengenskog područja, uključujući načine i sredstva za povratak na potpuno funkcionalno schengensko područje bez kontrole unutarnjih granica i planove za nepredviđene situacije u slučaju mogućeg drugog vala, kako bi se spriječilo da privremene kontrole na unutarnjim granicama u srednjoročnom razdoblju postanu gotovo trajne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća da bi, u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama, na razini Unije trebalo pratiti procjenu potrebe za kontrolom unutarnjih granica i njezinim produljenjem kada se ta kontrola uvede kao hitna mjera; poziva Komisiju da u tom pogledu provede odgovarajući nadzor nad primjenom schengenske pravne stečevine, a posebno da ocijeni mjere koje su države članice već poduzele, kao i pravodobnost i kvalitetu obavijesti koje su dostavile države članice, da pomno prati razvoj događaja i, po potrebi, podsjeti države članice na njihove pravne obveze i da donese mišljenja; potiče Komisiju da iskoristi svoje ovlasti da od država članica zatraži dodatne informacije; poziva Komisiju da na bolji način izvješćuje Parlament o tome kako izvršava svoje ovlasti u skladu s Ugovorima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žali zbog činjenice da je odredba Zakonika o schengenskim granicama, prema kojoj države članice u roku od četiri tjedna od ukidanja graničnih kontrola podnose izvješće Parlamentu, Vijeću i Komisiji, izgubila svoju predviđenu namjenu, što je dovelo do toga da je Parlament ostao neobaviješten; stoga poziva države članice koje su uvele kontrolu na unutarnjim granicama da o tome pravovremeno, tj. najmanje svakih šest mjeseci, izvješćuju Parlament i podnose točne i detaljne podatke o razlozima ponovnog uvođenja kontrola na unutarnjim granicama; duboko žali zbog toga što Komisija od 2015. nije objavila godišnje izvješće o funkcioniranju područja bez kontrola na unutarnjim granicama, što je obvezna učiniti u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da su uvedena privremena ograničenja na sva putovanja iz trećih zemalja u schengensko područje koja nisu neophodna; naglašava da sve odluke o zabrani ulaska na vanjskim granicama moraju biti u skladu s odredbama Zakonika o schengenskim granicama, što posebno uključuje poštovanje temeljnih prava, kako je utvrđeno u njegovu članku 4.; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Vijeće i države članice da pojačaju napore za postizanje konačne integracije svih država članica EU-a u schengensko područje; potiče Vijeće da što prije predstavi novi nacrt odluke o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Bugarskoj i Rumunjskoj; spreman je, nakon savjetovanja s Vijećem u skladu s člankom 4. Akta o pristupanju, izraziti svoje mišljenje o punoj primjeni odredaba schengenske pravne stečevine u Hrvatskoj; smatra da se solidarnost i odgovornost odnose na sve te da je budućnost schengenskog područja u njegovoj cjelovitosti, bez fragmentacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da je u srednjoročnom razdoblju potrebno razmisliti o tome kako ojačati uzajamno povjerenje među državama članicama i zajamčiti da se zakonodavnim instrumentima Unije omogućuje istinsko europsko upravljanje schengenskim područjem i učinkovit europski koordinirani odgovor na izazove kao što je pandemija bolesti COVID-19, istodobno čuvajući pravo na slobodu kretanja i načelo nepostojanja kontrola na unutarnjim granicama, koji su u središtu schengenskog projekta i koje građani EU-a posebno cijene; poziva Komisiju da u tu svrhu predloži reformu upravljanja schengenskim područjem u svjetlu novih izazova; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Schengenska pravna stečevina – Sporazum između vlada država Gospodarske unije Beneluxa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (SL L 239, 22.9.2000., str. 13.).

(2)  Schengenska pravna stečevina – Konvencija o provedbi Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluxa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (SL L 239, 22.9.2000., str. 19.).

(3)  SL L 77, 23.3.2016., str. 1.

(4)  SL L 105, 13.4.2006., str. 1.

(5)  SL L 158, 30.4.2004., str. 77.

(6)  SL C 76, 9.3.2020., str. 106.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0497.

(8)  izjava Izvršnog odbora od 26. lipnja 1996. o izručenju (SCH/Com-ex (96) decl. 6 Rev. 2) (SL L 239, 22.9.2000., str. 435.).

(9)  Preporuka Komisije C(2020)1753 od 16. ožujka 2020. o smjernicama za mjere upravljanja granicama radi zaštite zdravlja i jamčenja dostupnosti robe i osnovnih usluga.

(10)  Preporuka Komisije C(2017)3349 od 12. svibnja 2017. o razmjernim policijskim kontrolama i policijskoj suradnji u schengenskom prostoru.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/82

---

P9_TA(2020)0176

Europska zaštita prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o europskoj zaštiti prekograničnih i sezonskih radnika u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 (2020/2664(RSP))

(2021/C 362/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 4., 9., 26. (2), 45., 46., 48., 151., 153. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 4., 9., 26. (2), 45., 46., 48., 151., 153. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 5., 6., 10., 12. i 16., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 5., 6., 10., 12. i 16.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o mjerama za lakše ostvarivanje prava zajamčenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o mjerama za lakše ostvarivanje prava zajamčenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja u statusu sezonskih radnika (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja u statusu sezonskih radnika (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenog 2008. o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1149 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o osnivanju Europskog nadzornog tijela za rad (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1149 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o osnivanju Europskog nadzornog tijela za rad (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/654/EEZ od 30. studenoga 1989. o minimalnim sigurnosnim i zdravstvenim zahtjevima na gradilištima (prva pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/654/EEZ od 30. studenoga 1989. o minimalnim sigurnosnim i zdravstvenim zahtjevima na gradilištima (prva pojedinačna direktiva u smislu članka 16. stavka 1. Direktive 89/391/EEZ) (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/957 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o izmjeni Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/957 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. lipnja 2018. o izmjeni Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (11),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem biološkim agensima na radu (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. rujna 2000. o zaštiti radnika od rizika povezanih s izlaganjem biološkim agensima na radu (12),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (13),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (14),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Postupan i koordiniran pristup ponovnoj uspostavi slobode kretanja i ukidanju kontrola na unutarnjim granicama – COVID-19” od 13. svibnja 2020. (C(2020)3250), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Postupan i koordiniran pristup ponovnoj uspostavi slobode kretanja i ukidanju kontrola na unutarnjim granicama – COVID-19” od 13. svibnja 2020. (C(2020)3250),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu europskih socijalnih partnera u poljoprivredi – skupine poslodavaca stručnih poljoprivrednih udruženja u EU-u (GEOPA-COPA) i Europske federacije sindikata prehrambene industrije, poljoprivrede i turizma (EFFAT) od 15. svibnja 2020. o upućivanju sezonskih radnika iz europskih zemalja u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu europskih socijalnih partnera u poljoprivredi – skupine poslodavaca stručnih poljoprivrednih udruženja u EU-u (GEOPA-COPA) i Europske federacije sindikata prehrambene industrije, poljoprivrede i turizma (EFFAT) od 15. svibnja 2020. o upućivanju sezonskih radnika iz europskih zemalja u EU-u,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave socijalnih partnera u europskom sektoru hotelijerstva – EFFAT i krovnog udruženja hotela, restorana i kafića (HOTREC) od 11. ožujka 2020. i 27. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave socijalnih partnera u europskom sektoru hotelijerstva – EFFAT i krovnog udruženja hotela, restorana i kafića (HOTREC) od 11. ožujka 2020. i 27. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir smjernice socijalnih partnera u industriji proizvodnje hrane EFFAT i FoodDrinkEurope od 9. travnja 2020. o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika u prehrambenom sektoru tijekom pandemije bolesti COVID-19 od 9. travnja 2020, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice socijalnih partnera u industriji proizvodnje hrane EFFAT i FoodDrinkEurope od 9. travnja 2020. o zaštiti zdravlja i sigurnosti radnika u prehrambenom sektoru tijekom pandemije bolesti COVID-19 od 9. travnja 2020,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (15),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/98/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o jedinstvenom postupku obrade zahtjeva za izdavanje jedinstvene dozvole za boravak i rad državljanima trećih zemalja na državnom području države članice te o zajedničkom skupu prava za radnike iz trećih zemalja koji zakonito borave u državi članici (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/98/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o jedinstvenom postupku obrade zahtjeva za izdavanje jedinstvene dozvole za boravak i rad državljanima trećih zemalja na državnom području države članice te o zajedničkom skupu prava za radnike iz trećih zemalja koji zakonito borave u državi članici (16),

| — | uzimajući u obzir Globalni kompakt o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama iz 2018., osobito njegove ciljeve 5. i 22., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni kompakt o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama iz 2018., osobito njegove ciljeve 5. i 22.,

| — | uzimajući u obzir Zajednički europski plan za ukidanje mjera ograničavanja širenja bolesti COVID-19, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajednički europski plan za ukidanje mjera ograničavanja širenja bolesti COVID-19,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu članova Europskog vijeća od 26. ožujka 2020. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu članova Europskog vijeća od 26. ožujka 2020.

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. ožujka 2020. naslovljenu „Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19” (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. ožujka 2020. naslovljenu „Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19” (COM(2020)0112),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. ožujka 2020. o smjernicama o ostvarivanju slobodnog kretanja radnika tijekom pandemije bolesti COVID-19, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. ožujka 2020. o smjernicama o ostvarivanju slobodnog kretanja radnika tijekom pandemije bolesti COVID-19,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. ožujka 2020. naslovljenu „COVID-19: Smjernice za provedbu privremenog ograničenja neobveznih putovanja u EU i olakšavanje tranzita radi repatrijacije građana EU-a te o učincima na viznu politiku” (C(2020)2050), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. ožujka 2020. naslovljenu „COVID-19: Smjernice za provedbu privremenog ograničenja neobveznih putovanja u EU i olakšavanje tranzita radi repatrijacije građana EU-a te o učincima na viznu politiku” (C(2020)2050),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o uvjetima rada i nesigurnosti radnih mjesta (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o uvjetima rada i nesigurnosti radnih mjesta (18),

| — | uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, posebno ciljeve br. 3. i 8., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja, posebno ciljeve br. 3. i 8.,

| — | uzimajući u obzir temeljne standarde rada koje je uspostavila Međunarodna organizacija rada i njezine konvencije i preporuke o uvjetima rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljne standarde rada koje je uspostavila Međunarodna organizacija rada i njezine konvencije i preporuke o uvjetima rada,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 184 (Sigurnost i zdravlje u poljoprivredi), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 184 (Sigurnost i zdravlje u poljoprivredi),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2020. naslovljenu „Turizam i promet od 2020. nadalje” (COM(2020)0550), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. svibnja 2020. naslovljenu „Turizam i promet od 2020. nadalje” (COM(2020)0550),

| — | uzimajući u obzir smjernice Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) od 24. travnja 2020. pod naslovom „COVID-19: povratak na radno mjesto –prilagodba radnih mjesta i zaštita radnika”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA) od 24. travnja 2020. pod naslovom „COVID-19: povratak na radno mjesto –prilagodba radnih mjesta i zaštita radnika”,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je slobodno kretanje radnika njihovo pravo i temeljno načelo Europske unije koje je ključno za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; budući da mobilnost radne snage ne bi trebala biti samo slobodna nego i pravedna; budući da je člankom 45. stavkom 2. UFEU-a utvrđeno načelo jednakog postupanja, kojim se zabranjuje svaka diskriminacija na temelju državljanstva među radnicima iz država članica u vezi sa zapošljavanjem, primicima od rada i ostalim uvjetima rada i zapošljavanja; budući da se to načelo jednako primjenjuje na prekogranične i sezonske radnike, kojima se mora zajamčiti jednako postupanje kao prema radnicima koji su državljani države članice domaćina u skladu sa zakonodavstvom EU-a, bilo da je riječ o jednakim pravima, jednakim uvjetima rada ili jednakoj zaštiti; |
| --- | --- |

A.

budući da je slobodno kretanje radnika njihovo pravo i temeljno načelo Europske unije koje je ključno za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta; budući da mobilnost radne snage ne bi trebala biti samo slobodna nego i pravedna; budući da je člankom 45. stavkom 2. UFEU-a utvrđeno načelo jednakog postupanja, kojim se zabranjuje svaka diskriminacija na temelju državljanstva među radnicima iz država članica u vezi sa zapošljavanjem, primicima od rada i ostalim uvjetima rada i zapošljavanja; budući da se to načelo jednako primjenjuje na prekogranične i sezonske radnike, kojima se mora zajamčiti jednako postupanje kao prema radnicima koji su državljani države članice domaćina u skladu sa zakonodavstvom EU-a, bilo da je riječ o jednakim pravima, jednakim uvjetima rada ili jednakoj zaštiti;

| B. | budući da prekogranični radnici obuhvaćaju osobe koje ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje kako bi mogle raditi u jednoj državi članici EU-a, a zadržati boravište u drugoj, kao i pogranične radnike i upućene radnike; budući da je pogranični radnik radnik zaposlen u pograničnom području države članice EU-a, koji se svaki dan ili najmanje jednom tjedno vraća u pogranično područje susjedne zemlje u kojoj boravi i čiji je državljanin; budući da je upućeni radnik zaposlenik kojeg poslodavac privremeno pošalje u drugu državu članicu EU-a u okviru ugovora o uslugama, upućivanja između povezanih društava ili angažmana preko agencije za privremeno zapošljavanje; budući da sezonski radnici uključuju državljane EU-a i trećih zemalja koji putuju u državu članicu radi privremenog boravka i obavljanja djelatnosti koja ovisi o izmjeni godišnjih doba; |
| --- | --- |

B.

budući da prekogranični radnici obuhvaćaju osobe koje ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje kako bi mogle raditi u jednoj državi članici EU-a, a zadržati boravište u drugoj, kao i pogranične radnike i upućene radnike; budući da je pogranični radnik radnik zaposlen u pograničnom području države članice EU-a, koji se svaki dan ili najmanje jednom tjedno vraća u pogranično područje susjedne zemlje u kojoj boravi i čiji je državljanin; budući da je upućeni radnik zaposlenik kojeg poslodavac privremeno pošalje u drugu državu članicu EU-a u okviru ugovora o uslugama, upućivanja između povezanih društava ili angažmana preko agencije za privremeno zapošljavanje; budući da sezonski radnici uključuju državljane EU-a i trećih zemalja koji putuju u državu članicu radi privremenog boravka i obavljanja djelatnosti koja ovisi o izmjeni godišnjih doba;

| C. | budući da više od 17 milijuna građana EU-a živi i radi u inozemstvu u državi članici EU-a koja nije država njihova državljanstva (3,9 % ukupne radne snage 2018.); budući da u EU-u ima 1,5 milijuna prekograničnih radnika; budući da postoji više od 2,3 milijuna postupaka upućivanja za koje se usluge pružaju u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

C.

budući da više od 17 milijuna građana EU-a živi i radi u inozemstvu u državi članici EU-a koja nije država njihova državljanstva (3,9 % ukupne radne snage 2018.); budući da u EU-u ima 1,5 milijuna prekograničnih radnika; budući da postoji više od 2,3 milijuna postupaka upućivanja za koje se usluge pružaju u drugoj državi članici;

| D. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 ozbiljna prijetnja javnom zdravlju koja utječe na zdravlje i živote svih osoba koje borave u EU-u te na zdravstvene sustave i sustave skrbi u državama članicama; budući da je kriza utjecala i na europsko društvo i europsko gospodarstvo, a posebno na one radnike i sektore koji su najizloženiji; budući da su pogođeni svi radnici, bez obzira na njihov status; budući da je izbijanje pandemije ukazalo na inherentnu povezanost pravedne i sigurne mobilnosti; |
| --- | --- |

D.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 ozbiljna prijetnja javnom zdravlju koja utječe na zdravlje i živote svih osoba koje borave u EU-u te na zdravstvene sustave i sustave skrbi u državama članicama; budući da je kriza utjecala i na europsko društvo i europsko gospodarstvo, a posebno na one radnike i sektore koji su najizloženiji; budući da su pogođeni svi radnici, bez obzira na njihov status; budući da je izbijanje pandemije ukazalo na inherentnu povezanost pravedne i sigurne mobilnosti;

| E. | budući da su mnogi prekogranični i sezonski radnici ključni za pružanje vitalnih roba i usluga u najvažnijim gospodarskim sektorima, kao što su poljoprivreda i proizvodnja hrane, promet, logistika, građevinarstvo, socijalne usluge, uključujući skrb, socijalni rad i turizam, ali i prerada i pakiranje hrane, ribarstvo, šumarstvo, zdravstvo i istraživanje, informatička i farmaceutska industrija, kritične infrastrukturne industrije i drugi sektori, te imaju bitnu ulogu u svakom pokušaju gospodarskog oporavka; budući da se poslovni modeli nekih agencija za privremeno zapošljavanje i poslodavaca u tim sektorima temelje na smanjenju troškova rada i nesigurnim radnim uvjetima; budući da inspektorati rada opetovano prijavljuju kršenja radničkih prava prekograničnih i sezonskih radnika u tim sektorima; |
| --- | --- |

E.

budući da su mnogi prekogranični i sezonski radnici ključni za pružanje vitalnih roba i usluga u najvažnijim gospodarskim sektorima, kao što su poljoprivreda i proizvodnja hrane, promet, logistika, građevinarstvo, socijalne usluge, uključujući skrb, socijalni rad i turizam, ali i prerada i pakiranje hrane, ribarstvo, šumarstvo, zdravstvo i istraživanje, informatička i farmaceutska industrija, kritične infrastrukturne industrije i drugi sektori, te imaju bitnu ulogu u svakom pokušaju gospodarskog oporavka; budući da se poslovni modeli nekih agencija za privremeno zapošljavanje i poslodavaca u tim sektorima temelje na smanjenju troškova rada i nesigurnim radnim uvjetima; budući da inspektorati rada opetovano prijavljuju kršenja radničkih prava prekograničnih i sezonskih radnika u tim sektorima;

| F. | budući da su prekogranični i sezonski radnici ozbiljno pogođeni i krizom i mjerama država članica za suzbijanje i sprečavanje širenja virusa, posebno zatvaranjem granica, privremenim ograničenjima i kontrolama na unutarnjim granicama; budući da je pandemija bolesti COVID-19 dovela do zatvaranja granica i prestanka ili obustave brojnih gospodarskih aktivnosti, što je dovelo do povećane nezaposlenosti i ozbiljnih problema u vezi s kretanjem prekograničnih i sezonskih radnika, koji su se našli u državama članicama nekadašnjeg zaposlenja bez prihoda, zaštite ili prijevoza, a katkad i bez skloništa, pristupa zdravstvenoj skrbi ili hrane; budući da među prekograničnim i sezonskim radnicima mladi i žene mogu biti posebno ugroženi; |
| --- | --- |

F.

budući da su prekogranični i sezonski radnici ozbiljno pogođeni i krizom i mjerama država članica za suzbijanje i sprečavanje širenja virusa, posebno zatvaranjem granica, privremenim ograničenjima i kontrolama na unutarnjim granicama; budući da je pandemija bolesti COVID-19 dovela do zatvaranja granica i prestanka ili obustave brojnih gospodarskih aktivnosti, što je dovelo do povećane nezaposlenosti i ozbiljnih problema u vezi s kretanjem prekograničnih i sezonskih radnika, koji su se našli u državama članicama nekadašnjeg zaposlenja bez prihoda, zaštite ili prijevoza, a katkad i bez skloništa, pristupa zdravstvenoj skrbi ili hrane; budući da među prekograničnim i sezonskim radnicima mladi i žene mogu biti posebno ugroženi;

| G. | budući da su brojni prekogranični i sezonski radnici zaposleni na temelju kratkoročnih ugovora o radu, koji im pružaju neznatnu ili nikakvu sigurnost na radnom mjestu i nedovoljno ili nikakvo socijalno osiguranje, a često su ispod nacionalnih kvalifikacijskih pragova za primanje socijalnih naknada; budući da brojni prekogranični i sezonski radnici često dolaze iz siromašnih i ranjivih regija, manjina i društvenih skupina, da su često izloženi riziku od siromaštva unatoč zaposlenju i socijalne isključenosti te su potencijalno izloženi povredama prava od strane posrednika u zapošljavanju, agencija ili poslodavaca, a zbog pandemije to se dodatno pogoršalo; budući da kratkoročno angažirani radnici često žive u grupnom smještaju, što otežava ograničavanje socijalnih kontakata i povećava rizik od zaraze; budući da je do velikih izbijanja infekcije bolešću COVID-19 došlo u sektorima kao što je proizvodnja hrane te da će se vjerojatno i dalje pojavljivati u sektorima i na radnim mjestima na kojima može biti teško prakticirati ograničavanje socijalnih kontakata ako se ne uvedu odgovarajuće mjere; |
| --- | --- |

G.

budući da su brojni prekogranični i sezonski radnici zaposleni na temelju kratkoročnih ugovora o radu, koji im pružaju neznatnu ili nikakvu sigurnost na radnom mjestu i nedovoljno ili nikakvo socijalno osiguranje, a često su ispod nacionalnih kvalifikacijskih pragova za primanje socijalnih naknada; budući da brojni prekogranični i sezonski radnici često dolaze iz siromašnih i ranjivih regija, manjina i društvenih skupina, da su često izloženi riziku od siromaštva unatoč zaposlenju i socijalne isključenosti te su potencijalno izloženi povredama prava od strane posrednika u zapošljavanju, agencija ili poslodavaca, a zbog pandemije to se dodatno pogoršalo; budući da kratkoročno angažirani radnici često žive u grupnom smještaju, što otežava ograničavanje socijalnih kontakata i povećava rizik od zaraze; budući da je do velikih izbijanja infekcije bolešću COVID-19 došlo u sektorima kao što je proizvodnja hrane te da će se vjerojatno i dalje pojavljivati u sektorima i na radnim mjestima na kojima može biti teško prakticirati ograničavanje socijalnih kontakata ako se ne uvedu odgovarajuće mjere;

| H. | budući da su brojni prekogranični i sezonski radnici u posebno osjetljivom položaju u pogledu uvjeta rada te zdravlja i sigurnosti na radu u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19; budući da su tijekom krize zabilježena uznemirujuća izvješća o povredama prava prekograničnih i sezonskih radnika u pogledu radnih i životnih uvjeta, posebno u pogledu radnog vremena, minimalnih plaća, nepoštenih otpuštanja, zdravstvenih i sigurnosnih standarda na radnom mjestu, kao što su nedostatak pisanih uputa i obavijesti na radnom mjestu, nedostatak sigurnog prijevoza i pristojnog smještaja koji ispunjava sanitarne zahtjeve i u kojem se mogu ograničiti socijalni kontakti, visok pritisak na radnom mjestu i neprilagođeni modaliteti rada, postupci upućivanja i prakse podugovaranja, neusklađenost s ograničenjima u pogledu karantene i nezajamčena potpora za povratak u domovinu te nedostatna osobna zaštitna oprema (OZO); budući da su ta izvješća i kriza općenito razotkrili i pogoršali socijalni damping i postojeću nesigurnost situacije mnogih prekograničnih i sezonskih radnika te nedostatke u provedbi i primjeni postojećeg zakonodavstva kojim se predviđa njihova zaštita; budući da brojni prekogranični i sezonski radnici u praksi ovise o svojem poslodavcu ili agenciji za privremeno zapošljavanje ne samo što se tiče prihoda, nego i stanovanja; budući da su brojni prekogranični i sezonski radnici završili na ulici nakon što su dobili otkaz; budući da zbog svoje osjetljive situacije ti radnici također teško mogu prijaviti zlostavljanje ili ostati kod kuće ako se osjećaju bolesnima jer nemaju dovoljno informacija ili su u strahu od gubitka prihoda, smještaja ili boravišnog statusa; |
| --- | --- |

H.

budući da su brojni prekogranični i sezonski radnici u posebno osjetljivom položaju u pogledu uvjeta rada te zdravlja i sigurnosti na radu u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19; budući da su tijekom krize zabilježena uznemirujuća izvješća o povredama prava prekograničnih i sezonskih radnika u pogledu radnih i životnih uvjeta, posebno u pogledu radnog vremena, minimalnih plaća, nepoštenih otpuštanja, zdravstvenih i sigurnosnih standarda na radnom mjestu, kao što su nedostatak pisanih uputa i obavijesti na radnom mjestu, nedostatak sigurnog prijevoza i pristojnog smještaja koji ispunjava sanitarne zahtjeve i u kojem se mogu ograničiti socijalni kontakti, visok pritisak na radnom mjestu i neprilagođeni modaliteti rada, postupci upućivanja i prakse podugovaranja, neusklađenost s ograničenjima u pogledu karantene i nezajamčena potpora za povratak u domovinu te nedostatna osobna zaštitna oprema (OZO); budući da su ta izvješća i kriza općenito razotkrili i pogoršali socijalni damping i postojeću nesigurnost situacije mnogih prekograničnih i sezonskih radnika te nedostatke u provedbi i primjeni postojećeg zakonodavstva kojim se predviđa njihova zaštita; budući da brojni prekogranični i sezonski radnici u praksi ovise o svojem poslodavcu ili agenciji za privremeno zapošljavanje ne samo što se tiče prihoda, nego i stanovanja; budući da su brojni prekogranični i sezonski radnici završili na ulici nakon što su dobili otkaz; budući da zbog svoje osjetljive situacije ti radnici također teško mogu prijaviti zlostavljanje ili ostati kod kuće ako se osjećaju bolesnima jer nemaju dovoljno informacija ili su u strahu od gubitka prihoda, smještaja ili boravišnog statusa;

| I. | budući da su prekogranični samozaposleni radnici i poduzetnici također ozbiljno pogođeni krizom; budući da se aktivnosti i mjere koje su države članice poduzele tijekom pandemije bolesti COVID-19 radi pružanja financijske naknade radnicima, samozaposlenim radnicima i poduzetnicima uglavnom temelje na nacionalnom tržištu rada i da često ne sadrže odgovarajuće odredbe za prekogranične radnike i prekogranične samozaposlene radnike; |
| --- | --- |

I.

budući da su prekogranični samozaposleni radnici i poduzetnici također ozbiljno pogođeni krizom; budući da se aktivnosti i mjere koje su države članice poduzele tijekom pandemije bolesti COVID-19 radi pružanja financijske naknade radnicima, samozaposlenim radnicima i poduzetnicima uglavnom temelje na nacionalnom tržištu rada i da često ne sadrže odgovarajuće odredbe za prekogranične radnike i prekogranične samozaposlene radnike;

| J. | budući da se velik broj radnika zarazio bolešću COVID-19, a u nekoliko država članica došlo je do smrtnih slučajeva; budući da su neki od tih radnika čak i prije krize imali problema s pristupom odgovarajućoj skrbi, liječniku ili zdravstvenoj ustanovi, kao i zdravstvenom i socijalnom osiguranju, a u nekim ga slučajevima uopće nisu imali; budući da ti radnici također imaju poteškoća pri napredovanju i mogućnostima za bolovanje; |
| --- | --- |

J.

budući da se velik broj radnika zarazio bolešću COVID-19, a u nekoliko država članica došlo je do smrtnih slučajeva; budući da su neki od tih radnika čak i prije krize imali problema s pristupom odgovarajućoj skrbi, liječniku ili zdravstvenoj ustanovi, kao i zdravstvenom i socijalnom osiguranju, a u nekim ga slučajevima uopće nisu imali; budući da ti radnici također imaju poteškoća pri napredovanju i mogućnostima za bolovanje;

| K. | budući da je Europsko nadzorno tijelo za rad (ELA) osnovano u srpnju 2019.s ciljem pružanja potpore državama članicama i Komisiji u djelotvornoj primjeni i provedbi prava Unije povezanog s mobilnošću radne snage i koordinacijom sustava socijalne sigurnosti; budući da se očekuje da će Europsko nadzorno tijelo za rad dosegnuti svoj puni operativni kapacitet do 2024.; |
| --- | --- |

K.

budući da je Europsko nadzorno tijelo za rad (ELA) osnovano u srpnju 2019.s ciljem pružanja potpore državama članicama i Komisiji u djelotvornoj primjeni i provedbi prava Unije povezanog s mobilnošću radne snage i koordinacijom sustava socijalne sigurnosti; budući da se očekuje da će Europsko nadzorno tijelo za rad dosegnuti svoj puni operativni kapacitet do 2024.;

| L. | budući da organizacije civilnog društva i socijalni partneri imaju ključnu ulogu u pružanju pomoći radnicima tijekom krize, kako u njihovim matičnim zemljama tako i u državama članicama u kojima su zaposleni; |
| --- | --- |

L.

budući da organizacije civilnog društva i socijalni partneri imaju ključnu ulogu u pružanju pomoći radnicima tijekom krize, kako u njihovim matičnim zemljama tako i u državama članicama u kojima su zaposleni;

| M. | budući da velika većina prekograničnih i sezonskih radnika pogođenih ekonomskim učincima pandemije bolesti COVID-19 još uvijek nema pristup odgovarajućoj socijalnoj zaštiti i pravima u području socijalne sigurnosti zbog toga što je kriza prouzročena bolešću COVID-19 dodatno otežala koordinaciju među ustanovama socijalne sigurnosti država članica; budući da se prekogranični i sezonski radnici nalaze u situaciji u kojoj ne ispunjavaju nužno uvjete za privremene mjere potpore kao što su programi skraćenog radnog vremena, prilagođene naknade za nezaposlenost i mjere za olakšavanje rada od kuće; |
| --- | --- |

M.

budući da velika većina prekograničnih i sezonskih radnika pogođenih ekonomskim učincima pandemije bolesti COVID-19 još uvijek nema pristup odgovarajućoj socijalnoj zaštiti i pravima u području socijalne sigurnosti zbog toga što je kriza prouzročena bolešću COVID-19 dodatno otežala koordinaciju među ustanovama socijalne sigurnosti država članica; budući da se prekogranični i sezonski radnici nalaze u situaciji u kojoj ne ispunjavaju nužno uvjete za privremene mjere potpore kao što su programi skraćenog radnog vremena, prilagođene naknade za nezaposlenost i mjere za olakšavanje rada od kuće;

| N. | budući da tijekom krize neke države članice poduzimaju mjere za rješavanje nepovoljnog položaja prekograničnih i sezonskih radnika migranata u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 i da uviđaju njihovu ulogu u našim društvima; |
| --- | --- |

N.

budući da tijekom krize neke države članice poduzimaju mjere za rješavanje nepovoljnog položaja prekograničnih i sezonskih radnika migranata u kontekstu krize prouzročene bolešću COVID-19 i da uviđaju njihovu ulogu u našim društvima;

| O. | budući da su pogranični radnici i pogranične regije EU-a također ozbiljno pogođeni krizom u pogledu zapošljavanja, pristupa radnom mjestu i rada na daljinu te pravne nesigurnosti u pogledu mjerodavnih sustava socijalne sigurnosti i poreznih sustava; |
| --- | --- |

O.

budući da su pogranični radnici i pogranične regije EU-a također ozbiljno pogođeni krizom u pogledu zapošljavanja, pristupa radnom mjestu i rada na daljinu te pravne nesigurnosti u pogledu mjerodavnih sustava socijalne sigurnosti i poreznih sustava;

| P. | budući da u europskom poljoprivrednom sektoru katkad dolazi do niskih prihoda u kombinaciji s dugim radnim vremenom, nesrećama i bolestima te niskom razinom sudjelovanja u programima obrazovanja i osposobljavanja, posebno za prekogranične i sezonske radnike; budući da su loši radni uvjeti u poljoprivrednom sektoru jedan od glavnih uzroka nedostatka radne snage u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

P.

budući da u europskom poljoprivrednom sektoru katkad dolazi do niskih prihoda u kombinaciji s dugim radnim vremenom, nesrećama i bolestima te niskom razinom sudjelovanja u programima obrazovanja i osposobljavanja, posebno za prekogranične i sezonske radnike; budući da su loši radni uvjeti u poljoprivrednom sektoru jedan od glavnih uzroka nedostatka radne snage u nekim državama članicama;

| Q. | budući da na razini EU-a ne postoji sustav za organizirano prikupljanje podataka ili digitalni sustav za praćenje koji bi pružao odgovarajuće podatke o ukupnom broju pogođenih prekograničnih i sezonskih radnika ili koji bi radnicima omogućio da jednostavno i brzo utvrde status svojeg socijalnog osiguranja i traže razne povlastice stečene prije početka krize; budući da općine prečesto nemaju informacije o prekograničnim i sezonskim radnicima koji ondje žive i rade; |
| --- | --- |

Q.

budući da na razini EU-a ne postoji sustav za organizirano prikupljanje podataka ili digitalni sustav za praćenje koji bi pružao odgovarajuće podatke o ukupnom broju pogođenih prekograničnih i sezonskih radnika ili koji bi radnicima omogućio da jednostavno i brzo utvrde status svojeg socijalnog osiguranja i traže razne povlastice stečene prije početka krize; budući da općine prečesto nemaju informacije o prekograničnim i sezonskim radnicima koji ondje žive i rade;

| R. | budući da postoji rizik da će kriza i dalje pogoršavati postojeće probleme u postupanju nekih agencija za zapošljavanje i lokalnih poslodavaca s prekograničnim i sezonskim radnicima; |
| --- | --- |

R.

budući da postoji rizik da će kriza i dalje pogoršavati postojeće probleme u postupanju nekih agencija za zapošljavanje i lokalnih poslodavaca s prekograničnim i sezonskim radnicima;

Zaštita prava, jamčenje sigurnosti i provedba postojećeg zakonodavstva

| 1. | pozdravlja kontinuirane smjernice Komisije u okviru tekuće koordinacije zajedničkog odgovora EU-a na epidemiju bolesti COVID-19, posebno u pogledu provedbe načela jednakog postupanja i nediskriminacije te ostvarivanja slobodnog i pravednog kretanja radnika; naglašava da granične kontrole, zdravstveni pregledi i ograničenje kretanja moraju ostati razmjerni i iznimni te da bi trebalo ponovno omogućiti općenitu slobodu kretanja čim se to bude smatralo sigurnim u pogledu situacije u pojedinim državama u odnosu na COVID-19; podsjeća da načelo jednakog postupanja nije ograničeno na prekogranične i sezonske radnike samo u ključnim sektorima i zanimanjima, nego se odnosi i na sve takve radnike koji moraju prelaziti unutarnje granice s obzirom na to da su predmetni sektori otvoreni i za lokalne radnike u državi članici domaćinu; poziva države članice koje to još nisu učinile da što prije ukinu sva ograničenja putovanja i diskriminirajuće mjere ograničenja kretanja i karantene za prekogranične i sezonske radnike kako bi se izbjegao manjak radne snage u ključnim sektorima i kako bi se pomoglo radnicima, pri čemu treba zajamčiti njihovo zdravlje i sigurnost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju i države članice da provedu mjere kojima bi se prekograničnim i sezonskim radnicima te prekograničnim poduzetnicima i samozaposlenim osobama osigurala odgovarajuća zaštita od bolesti COVID-19 i njezinih posljedica, uključujući jednostavan pristup testiranju, te kojima bi se zajamčilo da dobiju informacije o rizicima i mjerama opreza koje trebaju primjenjivati na jeziku koji razumiju; ističe posebnu ugroženost mladih i žena među prekograničnim i sezonskim radnicima; nadalje, poziva na donošenje mjera kojima će se zajamčiti zaštita njihova zdravlja i sigurnosti tijekom putovanja i pristojni uvjeti stanovanja kojima se jamči ograničavanje socijalnih kontakata u mjestu zaposlenja izvan njihova mjesta boravišta, kao i dostupnost mogućnosti za repatrijaciju čije troškove ne snose radnici, u slučaju potrebe; naglašava da se mora poštovati postojeće zakonodavstvo o pristupu socijalnim pravima, uključujući njihov prijenos; ističe da se prekogranični i sezonski radnici ne smiju ostaviti na cjedilu zbog toga što su ostvarili svoje pravo na slobodu kretanja kao građani EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju i države članice da podrže rad socijalnih partnera i organizacija civilnog društva koji aktivno djeluju u tom području kako bi se osiguralo da svi radnici koji su zapeli na njihovu državnom području zbog krize ili nekog drugog razloga imaju zajamčen prikladan i neposredan pristup javnim uslugama, potpori sindikata, pristojnom stanovanju, zaštitnoj opremi, obrocima i zdravstvenoj skrbi; pozdravlja angažman socijalnih partnera u rješavanju sektorskih pitanja u pogledu mobilnosti i prava prekograničnih i sezonskih radnika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju i države članice da u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 zajamče jednako postupanje prema sezonskim radnicima iz trećih zemalja i državljanima EU-a, kako je navedeno u Direktivi 2014/36/EU, te podsjeća da takvi radnici imaju jednaka radnička i socijalna prava kao i građani EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da hitno osiguraju pravilnu provedbu i primjenu mjerodavnog zakonodavstva EU-a u pogledu prava prekograničnih i sezonskih radnika, posebno u pogledu prava na jednaku plaću za jednak rad na istom mjestu, među ostalim, uz pomoć usklađenih i zajedničkih nacionalnih i prekograničnih inspekcija rada; ustraje u tome da se moraju poduzeti konkretni koraci kako bi se zajamčilo da radnici prije odlaska na rad u potpunosti razumiju svoje ugovore, prava i obveze, da imaju sve informacije o njima i da im mogu neometano pristupati, kao i da su ti ugovori dostupni tijelima za zaštitu radnika u njihovu području rada; poziva države članice da povećaju kapacitete inspektorata rada i da im prioritet budu sektori u kojima su radnici izloženi riziku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da prati provedbu svojih smjernica o slobodnom kretanju radnika tijekom pandemije bolesti COVID-19, a posebice da izda nove posebne smjernice za prekogranične i sezonske radnike, prekogranične poduzetnike i samozaposlene osobe, poslodavce i države članice u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, osobito u pogledu ostvarivanja slobodnog i pravednog kretanja, dostojanstvenog stanovanja, mjerodavnih uvjeta rada i zapošljavanja te zdravstvenih i sigurnosnih zahtjeva, uključujući potrebu da se osigura socijalna distanca u prijevozu, u stanovanju i na radnom mjestu, u pogledu zaštite i koordinacije u području socijalne sigurnosti, pristupa i pružanja zdravstvene skrbi, pružanja informacija kao što su pisane upute i obavijesti na radnom mjestu namijenjene za radnike, na jeziku koji razumiju, kao i u pogledu razmjene najbolje prakse; naglašava da socijalni partneri moraju biti u potpunosti uključeni u izradu tih smjernica; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da osiguraju kvalitetno stanovanje za prekogranične i sezonske radnike, koje ne bi smjelo biti vezano za njihove prihode, te da zajamče pristojne objekte, privatnost stanara i pisane ugovore o najmu za čije će se poštovanje pobrinuti inspektorati rada, kao i da utvrde standarde u tom području; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da joj prioritet bude potpuna operativnost Europskog nadzornog tijela za rad i da zajamči da to tijelo pruža relevantne informacije o pravima i obvezama pojedinaca u situacijama prekogranične mobilnosti radne snage, među ostalim putem jedinstvene internetske stranice na razini EU-a koja bi trebala služiti kao portal za pristup izvorima informacija i uslugama na razini EU-a i nacionalnoj razini; upozorava na nepostojanje usklađenog postupka za prijavljivanje zlouporaba i problema; stoga poziva Europsko nadzorno tijelo za rad da zajedno s nadležnim tijelima država članica osnuje europski instrument koji će prekograničnim radnicima omogućiti anonimno prijavljivanje zlouporabe i da primjenjuje članak 8. stavak 1. Uredbe (EU) 2019/1149 u cilju provedbe zajedničkih ili usklađenih inspekcija slučajeva moguće zlouporabe koji su mu prijavljeni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da predloži dugoročna rješenja za suzbijanje štetnih praksi podugovaranja i zaštitu sezonskih i prekograničnih radnika zaposlenih u lancu podugovaranja i opskrbe; |
| --- | --- |

9.

Promicanje pravedne mobilnosti i jačanje unutarnjeg tržišta

| 10. | poziva države članice i Komisiju da se pripreme za moguće buduće valove pandemije bolesti COVID-19 te još jednom poziva na koordinaciju nacionalnih mjera na granicama i razvoj sigurnosnih mjera za mobilne radnike, uključujući siguran smještaj; napominje da treba uspostaviti stalne mehanizme za nepredviđene situacije u vezi s mobilnošću te utvrditi i održavati „zelene koridore”, zajedno sa sigurnosnim mjerama te ustaljenim i objavljenim uvjetima putovanja; u tom pogledu ističe ključnu ulogu regionalnih i lokalnih vlasti i postojećih prekograničnih institucija, među ostalim u vođenju i redovitom ažuriranju evidencije svih prekograničnih i sezonskih radnika registriranih u općinama u kojima imaju smještaj; naglašava da bi vodeća načela za sve mjere poduzete u pogledu krize i puta prema oporavku trebali biti zdravlje i sigurnost svih radnika te poštovanje i učinkovita provedba svih mjerodavnih radnih uvjeta, prepoznajući posebno osjetljivu situaciju prekograničnih i mobilnih radnika za vrijeme i nakon pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da je važna i potrebna dobra suradnja s trećim zemljama u kojima postoji velik broj prekograničnih radnika, kao što su one u Europskom gospodarskom prostoru (EGP), Švicarska i Ujedinjena Kraljevina; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe potrebu za dobrom suradnjom među državama članicama u pogledu prikupljanja podataka o prekograničnim i sezonskim radnicima kako bi se popunili nedostaci u nacionalnim praksama, omogućio bolji pristup dostupnim informacijama i stvorilo predvidljivo i pristupačno unutarnje tržište rada; poziva Europsko nadzorno tijelo za rad da preuzme aktivnu ulogu u prikupljanju i koordinaciji podataka u svrhu analize mobilnosti radne snage i procjene rizika u skladu sa svojim zadaćama utvrđenima u uredbi o osnivanju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da su poslodavcima također potrebna jasna pravila i pravna jasnoća kako bi se zaštitili prekogranični i sezonski radnici; poziva države članice da prikupljaju i ažuriraju informacije o svim takvim pravilima, uključujući ona koja se odnose na pandemiju bolesti COVID-19 i ograničenja putovanja, na internetskim stranicama svojih relevantnih nacionalnih institucija; poziva Komisiju da ispita mogućnost uspostave portala ili mobilne aplikacije koja bi omogućila prikupljanje podataka iz država članica kako bi se građanima EU-a pružile točne informacije o ograničenju putovanja u stvarnom vremenu, uz navedene mogućnosti putovanja i dostupne rute u slučaju djelomičnog ili potpunog ponovnog uvođenja hitnih mjera; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju i države članice da prekograničnim radnicima, posebno pograničnim radnicima i samozaposlenim osobama pogođenima krizom, uključujući one koji rade na daljinu iz svoje zemlje boravišta, osiguraju pristup mjerodavnom sustavu socijalne sigurnosti, radničkih prava i oporezivanja te pouzdane informacije o tome koje je tijelo nadležno za njihovu situaciju te da im zajamče da mogu sudjelovati u programima rada sa skraćenim radnim vremenom pod istim uvjetima kao i drugi zaposlenici te da nisu u nepovoljnom položaju u pogledu svojih poreznih ili socijalnih prava zbog trajanja njihova boravka u državi članici boravišta zbog pandemije; zahtijeva da se vrijeme rada na daljinu u inozemstvu klasificira kao da je odrađeno u državi zaposlenja; |
| --- | --- |

14.

Otpornost, digitalizacija i osiguravanje transparentnosti

| 15. | poziva Komisiju da hitno prouči opću situaciju u pogledu uvjeta zapošljavanja te zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta prekograničnih i sezonskih radnika, uključujući ulogu agencija za privremeno zapošljavanje, agencija za regrutiranje, drugih posrednika i podizvođača, u cilju utvrđivanja nedostataka u zaštiti i moguće potrebe za revizijom postojećeg zakonodavnog okvira, kao što su zakonodavni okvir za zdravlje i sigurnost na radu, Direktiva 2014/36/EU o sezonskim radnicima i Direktiva 2008/104/EZ o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje, kao i u cilju zaštite od posljedica pandemije; naglašava vrijednost stečenih iskustava u pogledu krize prouzročene bolešću COVID-19, ali i da bi se na osnovi tih iskustava trebalo ojačati kreiranje politika temeljeno na dokazima kako bi se uklonili propusti u zakonodavstvu EU-a i nacionalnom zakonodavstvu tijekom krize i u normalnim vremenima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da su države članice odgovorne za to da njihovi sustavi socijalne sigurnosti budu stabilni, pouzdani i otporni na krizu te da EU osigurava zajednička pravila za zaštitu prava na socijalnu sigurnost pri kretanju unutar Europe; poziva sadašnje i buduća predsjedništva Vijeća i države članice da surađuju s Parlamentom kako bi se postigao brz i uravnotežen dogovor o predloženoj reviziji Uredbi (EZ) br. 883/2004 i (EZ).br. 987/2009 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti kako bi se utvrdila modernizirana i svrsishodna pravila kojima se potiču pravedna mobilnost i socijalna zaštita za sve građane EU-a, uz usporedno djelotvorno suzbijanje socijalnih prijevara i zlouporabe socijalnih prava mobilnih radnika; u tom pogledu poziva države članice da hitno provedu sve sastavnice Sustava elektroničke razmjene informacija o socijalnoj sigurnosti (EESSI) kako bi se zajamčila učinkovitija suradnja među ustanovama socijalne sigurnosti te brža i digitalizirana obrada pojedinačnih slučajeva u korist osoba u prekograničnim situacijama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da ažurira svoje internetske stranice u svjetlu pandemije bolesti COVID-19 i da ih na odgovarajući način promiče, pružajući informacije o pravima radnika i o relevantnom nacionalnom zakonodavstvu za prekogranične i sezonske radnike, kao i detalje o nacionalnim i regionalnim tijelima za zaštitu radnika, te da u suradnji s državama članicama uspostavi pristupačne informativne kampanje za podizanje razine osviještenosti namijenjene za prekogranične i sezonske radnike, u kojima će sudjelovati socijalni partneri i organizacije civilnog društva u cilju daljnjeg širenja informacija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno ističe važnost odgovarajuće zaštite zviždača u državama članicama, među ostalim i za prekogranične i sezonske radnike; potiče države članice da nadiđu minimalne zahtjeve iz Direktive 2019/1937 za sve radnike bez obzira na njihov status i da preispitaju načine primjene nacionalnog zakonodavstva o zaštiti zviždača na prekogranične ili sezonske radnike koji prijave zlouporabu; naglašava da u ugovore o radu treba na transparentan način uvrstiti dostupne mogućnosti za prijavljivanje zlouporabe i dobivanje potpore bez straha od odmazde; naglašava da se tim radnicima mora zajamčiti pristup sindikatima i organizacijama civilnog društva, pa i u zemlji domaćinu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da bi uspostava digitalnog i dinamičnog sustava za razmjenu podataka među državama članicama mogla doprinijeti borbi protiv zlouporabe i problema povezanih s pravima prekograničnih i sezonskih radnika i neprijavljenim radom te pomoći u utvrđivanju nadležnosti odgovornog sustava socijalne sigurnosti; u tom kontekstu poziva Komisiju da u cilju pripreme prijedloga detaljno procijeni učinak uvođenja digitalnog europskog broja socijalnog osiguranja; ističe da se svi osobni podaci smiju koristiti samo u konkretnu planiranu svrhu i to isključivo smiju činiti tijela nadležna za socijalnu sigurnost, u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (19); |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice da revidiranu Direktivu o upućivanju radnika prenesu na ispravan, pravovremen i ambiciozan način, osiguravajući potpuno jednak tretman i zaštitu upućenih radnika, posebno kako bi se poštovala obveza poslodavca iz članka 3. stavka 7. Direktive da upućenim radnicima nadoknadi troškove koji su stvarno nastali zbog upućivanja, kao što su troškovi putovanja, hrane i smještaja, u skladu s nacionalnim pravom i/ili praksom koji su mjerodavni za predmetni radni odnos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe potrebu da Komisija zajedno s državama članicama riješi problem nedostatka jasnih odredbi o osnivanju agencija za privremeno zapošljavanje i agencija za regrutiranje koje se tiču prekograničnih i sezonskih radnika u EU-u; podsjeća na postojeću dobru praksu u skladu s kojom takva poduzeća od posebnih upravnih tijela dobivaju dozvole koje jasno dokazuju njihovu transparentnost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da osigura da Strategija „od polja do stola” i predstojeća revizija zajedničke poljoprivredne politike budu od koristi poljoprivrednim radnicima u Europi, uključujući sezonske radnike, radnike migrante i druge mobilne radnike; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i države članice da se bore protiv možebitne negativne slike sezonskih i prekograničnih radnika; napominje da države članice boravišta imaju odgovornost da prekograničnim i sezonskim radnicima omoguće odgovarajući pristup informacijama o radu i socijalnoj sigurnosti; naglašava važnost potpore prekograničnim i sezonskim radnicima u slučaju nesreća na radu i pomoći pri repatrijaciji i reintegraciji te da istodobno osiguraju da agencije, podizvođači i drugi posrednici koji djeluju na njihovu državnom području poštuju njihova prava; |
| --- | --- |

23.

o

o o

| 24. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Europskom vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  SL L 128, 30.4.2014., str. 8.

(2)  SL L 141, 27.5.2011., str. 1.

(3)  SL L 94, 28.3.2014., str. 375.

(4)  SL L 327, 5.12.2008., str. 9.

(5)  SL L 186, 11.7.2019., str. 21.

(6)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

(7)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

(8)  SL L 393, 30.12.1989., str. 1.

(9)  SL L 18, 21.1.1997., str. 1.

(10)  SL L 173, 9.7.2018., str. 16.

(11)  SL L 159, 28.5.2014., str. 11.

(12)  SL L 262, 17.10.2000., str. 21.

(13)  SL L 305, 26.11.2019., str. 17.

(14)  SL L 168, 30.6.2009., str. 24.

(15)  SL L 186, 11.7.2019., str. 105.

(16)  SL L 343, 23.12.2011., str. 1.

(17)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(18)  SL C 334, 19.9.2018., str. 88.

(19)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

---

PREPORUKE

Europski parlament

četvrtak, 18. lipnja 2020.

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/90

---

P9_TA(2020)0152

Preporuke za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske

Preporuka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (2020/2023(INI))

(2021/C 362/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 218., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU) i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 218.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/266 od 25. veljače 2020. o odobravanju otvaranja pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske o novom sporazumu o partnerstvu (1) i smjernicama navedenima u njegovu dodatku za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske, koje su objavljene, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/266 od 25. veljače 2020. o odobravanju otvaranja pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske o novom sporazumu o partnerstvu (1) i smjernicama navedenima u njegovu dodatku za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske, koje su objavljene,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 5. travnja 2017. o pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom slijedom njezine obavijesti o namjeri povlačenja iz Europske unije (2), od 3. listopada 2017. o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom (3), od 13. prosinca 2017. o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom (4), od 14. ožujka 2018. o okviru za budući odnos EU-a i Ujedinjene Kraljevine (5), od 18. rujna 2019. o trenutačnom stanju u pogledu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (6), od 15. siječnja 2020. o provedbi i praćenju odredbi o pravima građana u Sporazumu o povlačenju (7) te od 12. veljače 2020. o predloženom mandatu za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 5. travnja 2017. o pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom slijedom njezine obavijesti o namjeri povlačenja iz Europske unije (2), od 3. listopada 2017. o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom (3), od 13. prosinca 2017. o trenutačnom stanju pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom (4), od 14. ožujka 2018. o okviru za budući odnos EU-a i Ujedinjene Kraljevine (5), od 18. rujna 2019. o trenutačnom stanju u pogledu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (6), od 15. siječnja 2020. o provedbi i praćenju odredbi o pravima građana u Sporazumu o povlačenju (7) te od 12. veljače 2020. o predloženom mandatu za pregovore o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske (8),

| — | uzimajući u obzir nacrt teksta Sporazuma o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom od 18. ožujka 2020. (9); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt teksta Sporazuma o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom od 18. ožujka 2020. (9);

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 29. siječnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 29. siječnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (10),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (11) („Sporazum o povlačenju”) te priloženu Političku izjavu kojom se uspostavlja okvir za buduće odnose Europske unije i Ujedinjene Kraljevine (12) („Politička izjava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (11) („Sporazum o povlačenju”) te priloženu Političku izjavu kojom se uspostavlja okvir za buduće odnose Europske unije i Ujedinjene Kraljevine (12) („Politička izjava”),

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračune, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za ribarstvo, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračune, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za ribarstvo, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir pisma Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za pravna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma Odbora za razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje te Odbora za pravna pitanja,

| — | uzimajući u obzir članak 114. stavak 4. i članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 114. stavak 4. i članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za međunarodnu trgovinu u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za međunarodnu trgovinu u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0117/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0117/2020),

| A. | budući da je Politička izjava mjerilo za održavanje pregovora te da se njome utvrđuju parametri ambicioznog, širokog, dubokog i fleksibilnog partnerstva u okviru trgovinske i gospodarske suradnje u čijem je središtu sveobuhvatni i uravnoteženi Sporazum o slobodnoj trgovini, te u okviru izvršavanja zakonodavstva i kaznenog pravosuđa, vanjske politike, sigurnosti i obrane te širih područja suradnje; budući da je na temelju toga mandat Europske unije, koji je Vijeće donijelo 25. veljače 2020., okvir za pregovore kojim se predviđa snažno i sveobuhvatno partnerstvo između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, stvarajući pritom koherentnu strukturu i cjelokupni okvir upravljanja; budući da EU neće prihvatiti nesustavni pristup Ujedinjene Kraljevine prema kojem bi se pregovaralo o nizu odvojenih i samostalnih sporazuma; |
| --- | --- |

A.

budući da je Politička izjava mjerilo za održavanje pregovora te da se njome utvrđuju parametri ambicioznog, širokog, dubokog i fleksibilnog partnerstva u okviru trgovinske i gospodarske suradnje u čijem je središtu sveobuhvatni i uravnoteženi Sporazum o slobodnoj trgovini, te u okviru izvršavanja zakonodavstva i kaznenog pravosuđa, vanjske politike, sigurnosti i obrane te širih područja suradnje; budući da je na temelju toga mandat Europske unije, koji je Vijeće donijelo 25. veljače 2020., okvir za pregovore kojim se predviđa snažno i sveobuhvatno partnerstvo između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, stvarajući pritom koherentnu strukturu i cjelokupni okvir upravljanja; budući da EU neće prihvatiti nesustavni pristup Ujedinjene Kraljevine prema kojem bi se pregovaralo o nizu odvojenih i samostalnih sporazuma;

| B. | budući da se mandat EU-a temelji na smjernicama Europskog vijeća od 23. ožujka 2018. i Političkoj izjavi; |
| --- | --- |

B.

budući da se mandat EU-a temelji na smjernicama Europskog vijeća od 23. ožujka 2018. i Političkoj izjavi;

| C. | budući da se pregovori o budućem partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom (UK) mogu temeljiti samo na djelotvornoj i potpunoj provedbi Sporazuma o povlačenju i njegovih triju protokola; |
| --- | --- |

C.

budući da se pregovori o budućem partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom (UK) mogu temeljiti samo na djelotvornoj i potpunoj provedbi Sporazuma o povlačenju i njegovih triju protokola;

| D. | budući da bi EU trebao održati svoje napore i nastojanja u cilju postizanja ambicioznog sporazuma kako je jasno predviđeno Političkom izjavom, koju su obje strane, uključujući predsjednika vlade Ujedinjene Kraljevine, potpisale 17. listopada 2019., te mandatom EU-a; budući da Ujedinjena Kraljevina više nije članica EU-a od 31. siječnja 2020.; |
| --- | --- |

D.

budući da bi EU trebao održati svoje napore i nastojanja u cilju postizanja ambicioznog sporazuma kako je jasno predviđeno Političkom izjavom, koju su obje strane, uključujući predsjednika vlade Ujedinjene Kraljevine, potpisale 17. listopada 2019., te mandatom EU-a; budući da Ujedinjena Kraljevina više nije članica EU-a od 31. siječnja 2020.;

| E. | budući da odgovornost za trenutačni vremenski pritisak u pregovorima snosi Ujedinjena Kraljevina; |
| --- | --- |

E.

budući da odgovornost za trenutačni vremenski pritisak u pregovorima snosi Ujedinjena Kraljevina;

| F. | budući da bi budući sporazum trebao biti ugrađen u sveobuhvatni okvir upravljanja i budući da bi Sud Europske unije trebao biti jedino tijelo odgovorno za tumačenje prava EU-a; |
| --- | --- |

F.

budući da bi budući sporazum trebao biti ugrađen u sveobuhvatni okvir upravljanja i budući da bi Sud Europske unije trebao biti jedino tijelo odgovorno za tumačenje prava EU-a;

| G. | budući da je tijekom tranzicijskog perioda zakonodavstvo EU-a u svim područjima politike i dalje mjerodavno za Ujedinjeno Kraljevstvo te se ondje primjenjuje, osim odredbi ugovora i akata koji nisu bili obvezujući za Ujedinjenu Kraljevinu niti su se ondje primjenjivali prije stupanja na snagu Sporazuma o povlačenju; budući da je 14. svibnja 2020. Europska komisija pokrenula postupke zbog povrede protiv Ujedinjene Kraljevine zbog nepoštovanja pravila EU-a o slobodnom kretanju; |
| --- | --- |

G.

budući da je tijekom tranzicijskog perioda zakonodavstvo EU-a u svim područjima politike i dalje mjerodavno za Ujedinjeno Kraljevstvo te se ondje primjenjuje, osim odredbi ugovora i akata koji nisu bili obvezujući za Ujedinjenu Kraljevinu niti su se ondje primjenjivali prije stupanja na snagu Sporazuma o povlačenju; budući da je 14. svibnja 2020. Europska komisija pokrenula postupke zbog povrede protiv Ujedinjene Kraljevine zbog nepoštovanja pravila EU-a o slobodnom kretanju;

| H. | budući da povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a utječe na milijune građana, na građane Ujedinjene Kraljevine koji žive, putuju ili rade u EU-u, građane EU-a koji žive, putuju ili rade u Ujedinjenoj Kraljevini te osobe koje nisu ni građani EU-a ni Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

H.

budući da povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a utječe na milijune građana, na građane Ujedinjene Kraljevine koji žive, putuju ili rade u EU-u, građane EU-a koji žive, putuju ili rade u Ujedinjenoj Kraljevini te osobe koje nisu ni građani EU-a ni Ujedinjene Kraljevine;

| I. | budući da Ujedinjena Kraljevina kao treća zemlja ne može imati ista prava i koristi ni podlijegati istim obvezama kao država članica te da će se stanje u EU-u i Ujedinjenoj Kraljevini stoga znatno promijeniti na kraju prijelaznog razdoblja; budući da EU i UK dijele temeljna načela i vrijednosti; budući da je u budućem sporazumu o partnerstvu potrebno uzeti u obzir geografsku blizinu Ujedinjene Kraljevine, razinu međusobne povezanosti i visoku razinu postojeće usklađenosti s propisima EU-a te međusobne ovisnosti u tom pogledu; budući da je EU jasno dao do znanja da s količinom privilegija i prava koje traži Ujedinjena Kraljevina dolazi i više obveza; |
| --- | --- |

I.

budući da Ujedinjena Kraljevina kao treća zemlja ne može imati ista prava i koristi ni podlijegati istim obvezama kao država članica te da će se stanje u EU-u i Ujedinjenoj Kraljevini stoga znatno promijeniti na kraju prijelaznog razdoblja; budući da EU i UK dijele temeljna načela i vrijednosti; budući da je u budućem sporazumu o partnerstvu potrebno uzeti u obzir geografsku blizinu Ujedinjene Kraljevine, razinu međusobne povezanosti i visoku razinu postojeće usklađenosti s propisima EU-a te međusobne ovisnosti u tom pogledu; budući da je EU jasno dao do znanja da s količinom privilegija i prava koje traži Ujedinjena Kraljevina dolazi i više obveza;

| J. | budući da su se EU i Ujedinjena Kraljevina u Političkoj izjavi dogovorili da će se sastati na visokoj razini u lipnju 2020. kako bi razmotrili ostvareni napredak u cilju postizanja dogovora o daljnjim pregovorima o budućem odnosu; budući da su po završetku sastanka na visokoj razini održanog 15. lipnja 2020. obje strane dale zajedničku izjavu u kojoj su, između ostalog, navele da je potreban novi zamah; |
| --- | --- |

J.

budući da su se EU i Ujedinjena Kraljevina u Političkoj izjavi dogovorili da će se sastati na visokoj razini u lipnju 2020. kako bi razmotrili ostvareni napredak u cilju postizanja dogovora o daljnjim pregovorima o budućem odnosu; budući da su po završetku sastanka na visokoj razini održanog 15. lipnja 2020. obje strane dale zajedničku izjavu u kojoj su, između ostalog, navele da je potreban novi zamah;

| K. | budući da je jedinstvo EU-a i njegovih država članica tijekom pregovora od ključne važnosti kako bi se na najbolji mogući način zaštitili interesi EU-a i njegovih građana; budući da su EU i njegove države članice bili i ostali ujedinjeni tijekom trajanja i nakon završetka pregovora i usvajanja Sporazuma o povlačenju; budući da je odraz tog jedinstva usvajanje mandata za pregovore koji je povjeren pregovaraču EU-a i voditelju Radne skupine za odnose s Ujedinjenom Kraljevinom Michelu Barnieru, koji ima snažnu potporu EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

K.

budući da je jedinstvo EU-a i njegovih država članica tijekom pregovora od ključne važnosti kako bi se na najbolji mogući način zaštitili interesi EU-a i njegovih građana; budući da su EU i njegove države članice bili i ostali ujedinjeni tijekom trajanja i nakon završetka pregovora i usvajanja Sporazuma o povlačenju; budući da je odraz tog jedinstva usvajanje mandata za pregovore koji je povjeren pregovaraču EU-a i voditelju Radne skupine za odnose s Ujedinjenom Kraljevinom Michelu Barnieru, koji ima snažnu potporu EU-a i njegovih država članica;

| L. | budući da su se EU i Ujedinjena Kraljevina u Političkoj izjavi dogovorili da bi se budući odnos trebao temeljiti na zajedničkim vrijednostima kao što su poštovanje i zaštita ljudskih prava i temeljnih sloboda, demokratska načela, vladavina prava, međunarodni poredak utemeljen na pravilima, uključujući Povelju UN-a i potporu neširenju oružja, načela razoružanja, mira i sigurnosti kao i održivi razvoj i zaštita okoliša te da su te vrijednosti osnovni preduvjet za suradnju u okviru Političke izjave, što bi trebalo doći do izražaja u obvezujućim političkim klauzulama i proizlaziti iz uzajamnog povjerenja; budući da, iako će EU i dalje biti obvezan Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, sporazum o budućem odnosu mora biti uvjetovan trajnom predanošću Ujedinjene Kraljevine poštovanju okvira Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP); |
| --- | --- |

L.

budući da su se EU i Ujedinjena Kraljevina u Političkoj izjavi dogovorili da bi se budući odnos trebao temeljiti na zajedničkim vrijednostima kao što su poštovanje i zaštita ljudskih prava i temeljnih sloboda, demokratska načela, vladavina prava, međunarodni poredak utemeljen na pravilima, uključujući Povelju UN-a i potporu neširenju oružja, načela razoružanja, mira i sigurnosti kao i održivi razvoj i zaštita okoliša te da su te vrijednosti osnovni preduvjet za suradnju u okviru Političke izjave, što bi trebalo doći do izražaja u obvezujućim političkim klauzulama i proizlaziti iz uzajamnog povjerenja; budući da, iako će EU i dalje biti obvezan Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, sporazum o budućem odnosu mora biti uvjetovan trajnom predanošću Ujedinjene Kraljevine poštovanju okvira Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP);

| M. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 stvorila potpuno neočekivanu i novu situaciju bez presedana, koja ima znatne posljedice na ritam i učinkovitost pregovora između EU-a i UK-a; budući da, ako je nemoguće postići sporazum, obje strane moraju biti spremne na vrlo dramatične promjene svojih gospodarstava, koje će biti dodatno pogoršane krizom uzrokovanom pandemijom bolesti COVID-19 i očekivanim ekonomskim posljedicama; budući da globalna pandemija i njezine predvidive geopolitičke, ekonomske i socijalne posljedice dodatno naglašavaju potrebu za boljim mehanizmima suradnje između partnera i saveznika; |
| --- | --- |

M.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 stvorila potpuno neočekivanu i novu situaciju bez presedana, koja ima znatne posljedice na ritam i učinkovitost pregovora između EU-a i UK-a; budući da, ako je nemoguće postići sporazum, obje strane moraju biti spremne na vrlo dramatične promjene svojih gospodarstava, koje će biti dodatno pogoršane krizom uzrokovanom pandemijom bolesti COVID-19 i očekivanim ekonomskim posljedicama; budući da globalna pandemija i njezine predvidive geopolitičke, ekonomske i socijalne posljedice dodatno naglašavaju potrebu za boljim mehanizmima suradnje između partnera i saveznika;

Opća načela

| 1. | žali zbog toga što nakon četiri kruga pregovora nije postignut nikakav stvaran napredak, osim vrlo malih pomaka u ograničenom broju područja; napominje da postoje znatne razlike između EU-a i UK-a, među ostalim u pogledu područja primjene i pravne arhitekture teksta o kojem će se pregovarati; izražava duboku zabrinutost zbog ograničenog opsega budućeg partnerstva koji predviđa Vlada Ujedinjene Kraljevine i njezina nesustavnog pristupa pregovorima kojim se apostrofiraju samo područja koja su u interesu UK-a; ponavlja da je takav pristup „selektivnog odabira” neprihvatljiv za EU; ističe da prijedlozi Ujedinjene Kraljevine ne odgovaraju njezinim obvezama predviđenim u Sporazumu o povlačenju i Političkoj izjavi s kojima se Ujedinjena Kraljevina složila, uključujući njezino odbijanje pregovora o sporazumu o sigurnosnim i obrambenim pitanjima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja čvrst stav EU-a da je potrebno postići osjetan napredak u svim područjima pregovora istovremeno, uključujući ravnopravna tržišna pravila, ribarstvo, unutarnju sigurnost i upravljanje, kako je navedeno u Političkoj izjavi; ističe da su svi pregovori neodvojivi i da EU neće pristati na dogovor pod svaku cijenu, osobito ne na Sporazum o slobodnoj trgovini bez čvrstih jamstava o ravnopravnim tržišnim pravilima i zadovoljavajućeg sporazuma o ribarstvu; stoga u potpunosti podržava Komisiju koja se zalaže za potrebu sveobuhvatnog nacrta ugovora kako je EU i predložio na početku, umjesto sklapanja pojedinačnih sporazuma kako je predložila Ujedinjena Kraljevina; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ustraje u tome da svaki sporazum o novom odnosu između EU-a i Ujedinjene Kraljevine mora biti koherentan i prilagođen zemljopisnoj blizini dviju strana te visokoj razini međusobne povezanosti gospodarstava dviju strana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja objavljivanje, bez obzira na kašnjenje, nacrta zakonodavnih prijedloga Ujedinjene Kraljevine; napominje da se, suprotno tvrdnjama Ujedinjene Kraljevine o oslanjanju na postojeće presedane, u brojnim nacrtima tih zakonodavnih prijedloga znatno nadilaze okviri onoga što je posljednjih godina EU dogovorio s trećim zemljama u sklopljenim sporazumima o slobodnoj trgovini; podsjeća da se svaki konačni sporazum mora temeljiti na ravnoteži prava i obveza; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja činjenicu da postoji visoka razina usklađenosti između pregovaračkih ciljeva navedenih u Rezoluciji Parlamenta od 12. veljače 2020. i u Odluci Vijeća (EU, Euratom) 2020/266 od 25. veljače 2020. o odobravanju otvaranja pregovora s Ujedinjenom Kraljevinom Velike Britanije i Sjeverne Irske o novom sporazumu o partnerstvu (13) („pregovaračke smjernice”); naglašava da Parlament u potpunosti podržava Komisiju u pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom u skladu s pregovaračkim smjernicama, s obzirom na to da sve tri institucije općenito dijele iste ciljeve u pogledu onoga što bi se tim pregovorima trebalo postići; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja EU-ov nacrt teksta Sporazuma o novom partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom objavljenog 18. ožujka 2020. kojim se predlaže sklapanje sveobuhvatnog sporazuma za duboko i blisko partnerstvo, kojim bi se obuhvatila slobodna trgovina u robi i uslugama, ali i načini sprečavanja narušavanja tržišnog natjecanja i nepoštene konkurentske prednosti, uključujući one povezane sa sektorima poljoprivrede, sanitarnih i fitosanitarnih mjera i državnih potpora te načini uspostave povoljne klime za razvoj trgovine i ulaganja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da nastavi voditi pregovore na transparentan način s obzirom na to da to povoljno djeluje na proces pregovora te na građane i poduzeća jer im omogućuje da se bolje pripreme za fazu koja dolazi nakon prijelazne faze; poziva Komisiju da u tom pogledu osigura javno savjetovanje te stalan dijalog sa socijalnim partnerima i civilnim društvom, kao i s nacionalnim parlamentima; pozdravlja to što Komisija Parlamentu pruža redovite i pravovremene informacije o pregovorima i očekuje da će se ta praksa nastaviti, u skladu s informacijama koje se razmjenjuju s državama članicama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća da svaki sporazum o pridruživanju sklopljen između EU-a i Ujedinjene Kraljevine na temelju članka 217. UFEU-a („Sporazum”) mora biti strogo usklađen sa sljedećim načelima:






  i. | treća zemlja ne smije imati ista prava i povlastice ili podlijegati istim obvezama kao država članica EU-a odnosno član Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA) ili Europskog gospodarskog prostora (EGP); |
| --- | --- | --- |

8.

i.

treća zemlja ne smije imati ista prava i povlastice ili podlijegati istim obvezama kao država članica EU-a odnosno član Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA) ili Europskog gospodarskog prostora (EGP);

| ii. | zaštita punog integriteta te pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i carinske unije, nedjeljivost četiriju sloboda; konkretno, stupanj suradnje u gospodarskom stupu mora biti u skladu s obvezama preuzetima u cilju olakšavanja mobilnosti osoba, uključujući putovanje bez viza, mobilnosti istraživača, studenata, privremenih pružatelja usluga i poslovnih putnika te suradnje u područjima socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

ii.

zaštita punog integriteta te pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i carinske unije, nedjeljivost četiriju sloboda; konkretno, stupanj suradnje u gospodarskom stupu mora biti u skladu s obvezama preuzetima u cilju olakšavanja mobilnosti osoba, uključujući putovanje bez viza, mobilnosti istraživača, studenata, privremenih pružatelja usluga i poslovnih putnika te suradnje u područjima socijalne sigurnosti;

| iii. | očuvanje autonomije odlučivanja EU-a; |
| --- | --- |

iii.

očuvanje autonomije odlučivanja EU-a;

| iv. | očuvanje pravnog poretka EU-a i uloge koju u njemu ima Sud Europske unije kao najviše tijelo odgovorno za tumačenje prava EU-a; |
| --- | --- |

iv.

očuvanje pravnog poretka EU-a i uloge koju u njemu ima Sud Europske unije kao najviše tijelo odgovorno za tumačenje prava EU-a;

| v. | trajna privrženost demokratskim načelima, ljudskim pravima i temeljnim slobodama, kako su utvrđeni prije svega u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP) i njezinim protokolima, Europskoj socijalnoj povelji, Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda i drugim međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima UN-a i Vijeća Europe te poštovanje načela vladavine prava posebno podsjećaju na to da budući odnos treba uvjetovati trajnom predanošću Ujedinjene Kraljevine poštovanju okvira EKLJP-a; |
| --- | --- |

v.

trajna privrženost demokratskim načelima, ljudskim pravima i temeljnim slobodama, kako su utvrđeni prije svega u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, Europskoj konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP) i njezinim protokolima, Europskoj socijalnoj povelji, Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda i drugim međunarodnim ugovorima o ljudskim pravima UN-a i Vijeća Europe te poštovanje načela vladavine prava posebno podsjećaju na to da budući odnos treba uvjetovati trajnom predanošću Ujedinjene Kraljevine poštovanju okvira EKLJP-a;

| vi. | ravnopravni uvjeti, uključujući za poslovne subjekte, kojima se osiguravaju visoki istovjetni standardi u socijalnoj politici, politici rada, politici zaštite okoliša i zaštite potrošača, borbi protiv klimatskih promjena kao i oporezivanju, politici tržišnog natjecanja i državnih potpora, među ostalim s pomoću čvrstog i sveobuhvatnog okvira za kontrolu tržišnog natjecanja i državnih potpora. Ti ravnopravni uvjeti moraju biti zajamčeni učinkovitim mehanizmima za rješavanje sporova i provedbu, među ostalim u vezi s poglavljem o trgovini i održivom razvoju; posebno podsjeća da bi svaki budući sporazum trebao biti potpuno uvjetovan poštovanjem Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama („Pariški sporazum”); |
| --- | --- |

vi.

ravnopravni uvjeti, uključujući za poslovne subjekte, kojima se osiguravaju visoki istovjetni standardi u socijalnoj politici, politici rada, politici zaštite okoliša i zaštite potrošača, borbi protiv klimatskih promjena kao i oporezivanju, politici tržišnog natjecanja i državnih potpora, među ostalim s pomoću čvrstog i sveobuhvatnog okvira za kontrolu tržišnog natjecanja i državnih potpora. Ti ravnopravni uvjeti moraju biti zajamčeni učinkovitim mehanizmima za rješavanje sporova i provedbu, među ostalim u vezi s poglavljem o trgovini i održivom razvoju; posebno podsjeća da bi svaki budući sporazum trebao biti potpuno uvjetovan poštovanjem Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama („Pariški sporazum”);

| vii. | načelo predostrožnosti, načelo da se šteta nanesena okolišu popravlja prvenstveno na izvoru i načelo „onečišćivač plaća” |
| --- | --- |

vii.

načelo predostrožnosti, načelo da se šteta nanesena okolišu popravlja prvenstveno na izvoru i načelo „onečišćivač plaća”

| viii. | očuvanje sporazumâ EU-a s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, uključujući Sporazum o EGP-u, i održavanje ukupne ravnoteže tih odnosa: |
| --- | --- |

viii.

očuvanje sporazumâ EU-a s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, uključujući Sporazum o EGP-u, i održavanje ukupne ravnoteže tih odnosa:

| ix. | zaštita financijske stabilnosti EU-a i usklađenost s njegovim regulatornim i nadzornim režimom i standardima te njihova primjena; |
| --- | --- |

ix.

zaštita financijske stabilnosti EU-a i usklađenost s njegovim regulatornim i nadzornim režimom i standardima te njihova primjena;

| x. | uravnoteženost prava i obveza, uključujući, ako je to primjereno, razmjerne financijske doprinose; |
| --- | --- |

x.

uravnoteženost prava i obveza, uključujući, ako je to primjereno, razmjerne financijske doprinose;

| xi. | jamstvo ishoda koji je primjeren i pošten za sve države članice i u najboljem interesu naših građana; |
| --- | --- |

xi.

jamstvo ishoda koji je primjeren i pošten za sve države članice i u najboljem interesu naših građana;

| 9. | naglašava da glavni pregovarač EU-a ima punu i neupitnu potporu Parlamenta kada ustraje u tome da su jamstva jednakih uvjeta tržišnog natjecanja ključan element svakog eventualnog sporazuma s Ujedinjenom Kraljevinom, jer to nije dogmatizam niti ideologija EU-a, već preduvjet za uspostavu ambicioznog i uravnoteženog partnerstva s Ujedinjenom Kraljevinom i za očuvanje konkurentnosti unutarnjeg tržišta i poduzeća EU-a, kao i za zadržavanje i budući razvoj visokih razina socijalne zaštite, zaštite okoliša i zaštite potrošača; |
| --- | --- |

9.

| 10. | u tom pogledu u potpunosti poštuje suverenitet Ujedinjene Kraljevine, koji EU nema namjeru ugroziti u tekućim pregovorima; podsjeća, međutim, da Ujedinjena Kraljevina nikad neće biti izjednačena s drugim trećim zemljama zbog svojeg statusa bivše države članice EU-a, trenutačne potpune regulatorne usklađenosti i znatnog obujma trgovine između dviju strana, kao i zbog zemljopisne blizine Europskoj uniji, što sve objašnjava potrebu za jakim i čvrstim odredbama o jednakim uvjetima tržišnog natjecanja u sporazumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da bi EU trebao nastaviti s naporima i angažmanom da u sporazumu, kako je naveo u Političkoj deklaraciji i pregovaračkim smjernicama, ispregovara sljedeća područja: trgovinsku i gospodarsku suradnju, kazneni progon i pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima, vanjsku politiku, sigurnost i obranu te tematska područja suradnje kao što je suradnja u području održivog razvoja; poziva na pragmatičan i razuman pristup s obje strane; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava važnost potpune pripremljenosti na povlačenje Ujedinjene Kraljevine s unutarnjeg tržišta i carinske unije na kraju prijelaznog razdoblja, bez obzira na ishod pregovora; naglašava da će posljedice biti još veće ako se ne postigne dogovor; ističe, međutim, da je EU spreman na oba scenarija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja, u tom pogledu, Komisijine sektorske „obavijesti o pripravnosti” kojima se nastoji osigurati da je industrija EU-a spremna za neizbježan šok koji će prouzročiti povlačenje Ujedinjene Kraljevine s unutarnjeg tržišta; poziva Komisiju i države članice da ulože više napora kako bi građane i poduzeća u EU-u informirale o riziku da bi prijelazno razdoblje moglo završiti prije no što se postigne sporazum, kako bi se omogućila adekvatna pripremljenost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe važnost jačanja mjera pripravnosti i mjera za izvanredne situacije te njihova odgovarajućeg financiranja znatno prije kraja prijelaznog razdoblja, posebno u slučaju zastoja u pregovorima; ističe da bi te mjere za izvanredne situacije trebale biti privremene i jednostrane; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno ističe svoju potporu pregovaračkim smjernicama kojima se previđa da Gibraltar neće biti uključen u teritorijalno područje primjene sporazumâ koje EU i Ujedinjena Kraljevina trebaju sklopiti te da će za svaki zasebni sporazum biti potrebna prethodna suglasnost Kraljevine Španjolske; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe važnost provedbe odredbi iz Protokola o Gibraltaru u vezi s pograničnim radnicima, oporezivanjem, okolišem i ribarstvom; poziva vlade Španjolske i Ujedinjene Kraljevine da se pobrinu za uspostavu potrebne suradnje kako bi se riješila ta pitanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na to da se člankom 132. Sporazuma o povlačenju predviđa mogućnost da Zajednički odbor do 30. lipnja 2020. donese odluku o produljenju prijelaznog razdoblja nakon 31. prosinca 2020.; prima na znanje odluku Ujedinjene Kraljevine, donesenu nakon sjednice Zajedničkog odbora održane 12. lipnja 2020., da neće razmotriti produljenje prijelaznog razdoblja; naglašava da je EU i dalje otvoren za takvo produljenje; |
| --- | --- |

17.

Provedba Sporazuma o povlačenju

| 18. | podsjeća da je pravno obvezujući Sporazum o povlačenju instrument za provedbu aranžmana za uredno povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a, da nije moguće pregovarati o njegovim odredbama i da je jedina svrha Zajedničkog odbora EU-a i UK-a nadgledanje njegove provedbe; naglašava da je djelotvorna provedba Sporazuma o povlačenju preduvjet i temeljni element za osiguravanje povjerenja koje je potrebno za uspješno sklapanje sporazuma s Ujedinjenom Kraljevinom i test dobre vjere Ujedinjene Kraljevine s kojom se obvezala pristupiti pregovorima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | inzistira na tome da što prije bude vidljiv osjetan napredak i da postoje čvrsta jamstva da će Ujedinjena Kraljevina učinkovito i u cijelosti provesti Sporazum o povlačenju prije kraja prijelaznog razdoblja, naglašava da je praćenje njegove provedbe sastavni dio rada Parlamenta i ponavlja da, u skladu s člankom 218. stavkom 10. UFEU-a, Parlament treba odmah i u potpunosti biti obaviješten o svim održanim raspravama i odlukama koje je donio Zajednički odbor te da će i dalje biti oprezan i u potpunosti izvršavati svoje ovlasti; u tom kontekstu podsjeća na obvezu koju je predsjednik Europske komisije preuzeo na plenarnoj sjednici Parlamenta 16. travnja 2019., kao i na obveze koje proizlaze iz Odluke Vijeća (EU) 2020/135 od 30. siječnja 2020.; poziva supredsjednike Zajedničkog odbora da u svoje rasprave aktivno uključe građane i organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na to da se Sporazumom o povlačenju predviđa uzajamna zaštita građana EU-a i UK-a, uključujući članove njihovih obitelji, kojima bi se trebale pružiti sve potrebne informacije o njihovim pravima i postupcima koje treba slijediti kako bi nastavili živjeti, raditi i putovati u svojoj zemlji boravišta ili u nju; podsjeća da se građani na koje utječe povlačenje Ujedinjene Kraljevine oslanjaju na pravovremene i pouzdane informacije u vezi svojih prava i statusa te potiče države članice i Ujedinjenu Kraljevinu da to pitanje postave kao prioritet; potiče države članice da u skladu sa Sporazumom o povlačenju u potpunosti poštuju i štite prava građana Ujedinjene Kraljevine koji žive u EU-u te da im pruže sve potrebne informacije i pravnu sigurnost u pogledu njihova položaja i njihovih prava, uključujući i kada je riječ o tome primjenjuju li konstitutivni ili deklarativni sustav u pogledu boravka; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponavlja da će prava građana ostati apsolutni prioritet i odlučan je osigurati da se ta prava Sporazumom o povlačenju jamče građanima EU-a i Ujedinjene Kraljevine te njihovim obiteljima; apelira na EU i UK da u budućem sporazumu teže visokoj razini prava na mobilnost; žali zbog činjenice da Ujedinjena Kraljevina dosad nije pokazala velike ambicije u pogledu mobilnosti građana, od koje su i ta država i njezini građani imali koristi u prošlosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izražava zabrinutost zbog navoda da građani EU-a, koji imaju status privremenog rezidenta, nisu imali pravo na socijalne naknade u Ujedinjenoj Kraljevini zbog birokratskih prepreka; ističe da takve situacije predstavljaju nepotrebnu diskriminaciju i da one imaju teške posljedice, posebno u doba velike gospodarske i socijalne neizvjesnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da građani EU-a u Ujedinjenoj Kraljevini doživljavaju znatne probleme pri dobivanju statusa trajnog rezidenta, među ostalim i zbog pandemije bolesti COVID-19; smatra da je broj slučajeva u kojima je odobren status privremenog rezidenta neproporcionalno visok u odnosu na broj slučajeva u kojima je odobren status trajnog rezidenta; apelira na Ministarstvo unutarnjih poslova Ujedinjene Kraljevine da bude fleksibilno u pogledu prihvaćanja dokaza o traženom petogodišnjem boravku u zemlji koje prilažu podnositelji zahtjeva; također je zabrinut zbog toga što se podnositeljima zahtjeva ne izdaje nikakav fizički dokaz o odobrenom statusu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva stranke da osiguraju strogu provedbu Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj jer je to preduvjet za uspješno sklapanje budućeg sporazuma; podsjeća da je taj Protokol osmišljen i prilagođen kako bi se poštovao mirovni proces i Sporazum na Veliki petak, uz jamstvo nepostojanja „tvrde” granice na irskom otoku i zaštitu integriteta unutarnjeg tržišta, te da je od ključne važnosti za poduzeća, posebno za poljoprivredno-prehrambeni sektor, zaštitu građana, okoliša i biološke raznolikosti; ističe važnost slobodnog kretanja građana EU-a i usluga na irskom otoku kako bi se ograničila šteta za gospodarstvo cijelog otoka te da bi budući sporazum trebao obuhvatiti to pitanje; apelira na vlasti Ujedinjene Kraljevine da zajamče da se prava građana u Sjevernoj Irskoj neće smanjiti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava zabrinutost zbog javnih izjava Vlade Ujedinjene Kraljevine kojima se pokazuje nedostatak političke volje da se u potpunosti poštuju pravne obaveze preuzete iz Sporazuma o povlačenju, naime u vezi s provjerom robe u Irskom moru; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da Zajednički odbor EU-a i Ujedinjene Kraljevine treba donijeti važne odluke o provedbi Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj prije kraja prijelaznog razdoblja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nada se da će se između EU-a i Ujedinjene Kraljevine postići sporazum o svim institucijskim dogovorima, kao što je osnivanje tehničkog ureda Europske komisije u Belfastu unatoč opetovanom odbijanju vlasti UK-a da odobre otvaranje takvog ureda; naglašava da Ujedinjena Kraljevina treba predstaviti detaljan raspored i nastaviti s potrebnim mjerama, kao što su priprema za provedbu Carinskog zakonika Unije i uvođenje carinskih postupaka za robu koja ulazi u Sjevernu Irsku iz Velike Britanije te osiguravanje da se za robu koja ulazi u Sjevernu Irsku s područja izvan EU-a mogu izvršavati sve potrebne sanitarne i fitosanitarne kontrole kao i ostale regulatorne provjere, što je također potrebno kako bi se postigla jasnoća za poduzeća; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe važnost jasnih pravnih pravila, transparentne provedbe i učinkovitih kontrolnih mehanizama kako bi se izbjegli sistemski rizici za prijevaru u vezi s PDV-om i carinom, trgovinu ljudima (krijumčarenje) ili druge vrste zlouporabe potencijalno nejasnog pravnog okvira, uključujući povećani rizik od lažnih izjava o podrijetlu i proizvoda koji nisu namijenjeni unutarnjem tržištu; poziva Komisiju da provodi redovite i učinkovite provjere i kontrole i da redovito izvještava Parlament o stanju granične kontrole; |
| --- | --- |

28.

| 29. | napominje da izraz „roba za koju postoji rizik naknadnog premještanja u Uniju” iz članka 5. Protokola o Irskoj i Sjevernoj Irskoj ovisi o naknadnim odlukama Zajedničkog odbora, te inzistira na tome da se te odluke donose pod nadzorom Europskog parlamenta; traži da ga se u potpunosti obavještava o primjeni tog članka i svim prijedlozima odluka Zajedničkog odbora u vezi s primjenom tog članka, kao što je donošenje posebnih kriterija prema kojima će se određena roba smatrati „robom za koju postoji rizik”, ili o izmjenama njegovih ranijih odluka; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća da je do kraja prijelaznog razdoblja Ujedinjena Kraljevina obvezna doprinijeti, između ostalog, financiranju Europske obrambene agencije, Instituta Europske unije za sigurnosne studije i Satelitskog centra Europske unije, kao i troškovima operacija zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), u kojima sudjeluje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe činjenicu da Ujedinjena Kraljevina mora provoditi sve restriktivne mjere i sankcije EU-a koje su na snazi ili o kojima je odlučeno tijekom prijelaznog razdoblja, podržavati izjave i stajališta EU-a u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te na pojedinačnoj osnovi sudjelovati u vojnim operacijama i civilnim misijama EU-a koje su uspostavljene u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP), a da pritom neće moći preuzeti vodeću ulogu na temelju okvirnog sporazuma o sudjelovanju, uz istovremeno poštovanje autonomije odlučivanja EU-a i relevantnih odluka i zakonodavstva EU-a, među ostalim i u pogledu javne nabave i prijenosa u području obrane; navodi da ta suradnja ovisi o punom poštovanju međunarodnog prava o ljudskim pravima i međunarodnog humanitarnog prava te temeljnih prava EU-a; |
| --- | --- |

31.

Gospodarsko partnerstvo

Trgovina

| 32. | prima na znanje da je Ujedinjena Kraljevina odlučila uspostaviti svoje buduće gospodarsko i trgovinsko partnerstvo s EU-om na temelju „sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini”, kako je utvrđeno u dokumentu koji je vlada UK-a objavila 27. veljače 2020. pod naslovom „Budući odnos s EU-om – pristup Ujedinjene Kraljevine pregovorima”; naglašava da, premda Parlament podržava konstruktivno pregovaranje EU-a o uravnoteženom, ambicioznom i sveobuhvatnom sporazumu o slobodnoj trgovini s Ujedinjenom Kraljevinom, sporazum o slobodnoj trgovini po svojoj prirodi nikada neće biti istovjetan neometanoj trgovini; dijeli stajalište iz pregovaračkih smjernica koje je zajedno usvojilo 27 država članica i prema kojem bi područje primjene i ambicija sporazuma o slobodnoj trgovini s kojim bi se EU složio bili uvjetovani i imali izravnu vezu s time da se Ujedinjena Kraljevina složi sa sveobuhvatnim, obvezujućim i primjenjivim odredbama koje se odnose na ravnopravne uvjete tržišnog natjecanja, s obzirom na veličinu, zemljopisnu blizinu, gospodarsku međuovisnost i povezanost te integraciju tržišta, kao i sklapanjem bilateralnog sporazuma o ribarstvu kao integralnog dijela partnerstva; ponavlja da se između EU-a i Ujedinjene Kraljevine ne može sklopiti trgovinski sporazum ako u njega ne bude uključen cjelovit, održiv, uravnotežen i dugoročan sporazum o ribarstvu, koji će pod optimalnim uvjetima podupirati nastavak postojećeg pristupa vodama, resursima i tržištima u skladu s načelima zajedničke ribarstvene politike (ZRP) i koji će biti usvojen prije kraja prijelaznog razdoblja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | napominje da se suprotno tvrdnjama Ujedinjene Kraljevine o oslanjanju na postojeće presedane, u brojnim nacrtima zakonodavnih prijedloga Ujedinjene Kraljevine znatno nadilaze okviri onoga što je EU posljednjih godina u pregovorima s trećim zemljama dogovorio sklapanjem sporazuma o slobodnoj trgovini, na primjer u području financijskih usluga, uzajamnog priznavanja stručnih kvalifikacija i ocjenjivanja sukladnosti, istovjetnosti sustava sanitarnih i fitosanitarnih standarda ili kumulacije pravila o podrijetlu; podržava sustav bilateralnog sustava kumulacije, koji je najprikladniji, s obzirom na to da uključuje potporu integraciji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, a ne s trećim zemljama s kojima je EU sklopio sporazume o slobodnoj trgovini, te bi trebalo predvidjeti ad hoc mehanizam protiv rizika „zamjene” (eng. „swap” risks) (14); |
| --- | --- |

33.

| 34. | izražava duboko žaljenje u tom pogledu zbog toga što se Ujedinjena Kraljevina dosad odbila angažirati, bez obzira na obvezu koju je preuzela u Političkoj izjavi, u područjima kao što su javna nabava, pomorski prijevoz te zaštita budućih oznaka zemljopisnog podrijetla, pogotovo zato što je neke od tih tema uvrstila u svoje pregovaračke mandate sa SAD-om i Japanom; nadalje, žali što Ujedinjena Kraljevina dosad nije podnijela prijedlog o malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima); |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća da je stalna zajednička predanost cilju nultih kvota i nultih carina u pogledu trgovinskih odnosa i dalje ključni uvjet za pravodobno sklapanje sporazuma s izrazito kratkim rokom koji je u okviru pregovora nametnula sama Ujedinjena Kraljevina, posebno uzme li se u obzir da je prethodno iskustvo jasno pokazalo da bi pregovori o svakoj pojedinoj carinskoj liniji mogli potrajati nekoliko godina; izražava zabrinutost u pogledu namjera vlade Ujedinjene Kraljevine da odustane od tog cilja; ističe da bi poljoprivredna roba vjerojatno bila najviše pogođena, s obzirom na to da preostale nenulte carinske linije u sporazumima o slobodnoj trgovini obično utječu na taj sektor; u tom pogledu ponavlja da neovisno o tome odbaci li se 100 % ili manje carinskih linija, to neće imati utjecaja na zahtjev EU-a za čvrstim pravilima u pogledu ravnopravnih uvjeta tržišnog natjecanja; ponavlja da se odredbama o ravnopravnim uvjetima tržišnog natjecanja standardi u pogledu okoliša i zapošljavanja te socijalni standardi moraju zadržati na istoj visokoj razini, oslanjajući se na odgovarajuće i relevantne međunarodne standarde i standarde EU-a te uključujući odgovarajuće mehanizme za jamčenje učinkovite domaće provedbe, kao i čvrst i sveobuhvatan okvir za tržišno natjecanje i kontrolu državnih potpora kojim bi se spriječilo neopravdano narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja i koji se ne bi pozivao samo na subvencije, kao što to UK na žalost čini; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Komisiju da iskoristi zamah do kojeg je došlo uz pomoć tih pregovora kako bi se povećala konkurentnost europskih poduzeća i MSP-ova; naglašava da bi cilj sporazuma trebao biti omogućavanje pristupa tržištu i lakše trgovine na što bliskiji mogući način kako bi se poremećaji na tržištu sveli na najmanju moguću mjeru; potiče stranke da uspostave kontaktne točke za MSP-e te poziva općenito na stabilan, transparentan i predvidljiv pravni okvir kojim se MSP-ovima ne nameće nerazmjerno opterećenje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da bi, kako bi se sporazumom o slobodnoj trgovini zaista promicali interesi EU-a, cilj pregovora trebao biti postizanje sljedećih ciljeva utvrđenih u Rezoluciji Parlamenta od 12. veljače 2020., a posebno u njezinu stavku 14., čije su odredbe i dalje u potpunosti valjane; osim toga, naglašava da bi trebalo obuhvatiti sljedeće:






  i. | uzajamno koristan pristup tržištu za robu, usluge i javnu nabavu, priznavanje stručnih kvalifikacija, kao i pravila o proizvodima; ističe, nadalje, potrebu za stabilnim, pouzdanim i održivim vrijednosnim lancima; |
| --- | --- | --- |

37.

i.

uzajamno koristan pristup tržištu za robu, usluge i javnu nabavu, priznavanje stručnih kvalifikacija, kao i pravila o proizvodima; ističe, nadalje, potrebu za stabilnim, pouzdanim i održivim vrijednosnim lancima;

| ii. | Komisija bi trebala ocijeniti potrebu za zaštitnim klauzulama kako bi se zaštitila cjelovitost i stabilnost unutarnjeg tržišta EU-a, na primjer od neočekivanog porasta uvoza, prijevare i izbjegavanja mjera trgovinske zaštite; |
| --- | --- |

ii.

Komisija bi trebala ocijeniti potrebu za zaštitnim klauzulama kako bi se zaštitila cjelovitost i stabilnost unutarnjeg tržišta EU-a, na primjer od neočekivanog porasta uvoza, prijevare i izbjegavanja mjera trgovinske zaštite;

| iii. | obveze u pogledu antidampinških i kompenzacijskih mjera koje, prema potrebi, nadilaze pravila Svjetske trgovinske organizacije (WTO) u tom području, te obveze i mogućnosti provedbe u pogledu tržišnog natjecanja i državnih potpora; |
| --- | --- |

iii.

obveze u pogledu antidampinških i kompenzacijskih mjera koje, prema potrebi, nadilaze pravila Svjetske trgovinske organizacije (WTO) u tom području, te obveze i mogućnosti provedbe u pogledu tržišnog natjecanja i državnih potpora;

| iv. | pravilima o razvoju i olakšavanju digitalne trgovine trebalo bi riješiti neopravdane prepreke trgovini elektroničkim sredstvima, uključujući zahtjeve za lokalizaciju podataka, očuvati regulatornu autonomiju EU-a i osigurati otvoreno, sigurno i pouzdano internetsko okruženje za poduzeća i potrošače, pod uvjetom da online trgovci na malo u Ujedinjenoj Kraljevini poštuju relevantna pravila unutarnjeg tržišta i pod uvjetom da Ujedinjena Kraljevina pruža razinu zaštite koja je u osnovi jednakovrijedna onoj koju pruža pravni okvir EU-a, uključujući daljnje prijenose u treće zemlje; |
| --- | --- |

iv.

pravilima o razvoju i olakšavanju digitalne trgovine trebalo bi riješiti neopravdane prepreke trgovini elektroničkim sredstvima, uključujući zahtjeve za lokalizaciju podataka, očuvati regulatornu autonomiju EU-a i osigurati otvoreno, sigurno i pouzdano internetsko okruženje za poduzeća i potrošače, pod uvjetom da online trgovci na malo u Ujedinjenoj Kraljevini poštuju relevantna pravila unutarnjeg tržišta i pod uvjetom da Ujedinjena Kraljevina pruža razinu zaštite koja je u osnovi jednakovrijedna onoj koju pruža pravni okvir EU-a, uključujući daljnje prijenose u treće zemlje;

| v. | sve sanitarne i fitosanitarne mjere trebale bi se temeljiti na procjenama rizika, uz potpuno poštovanje načela predostrožnosti; |
| --- | --- |

v.

sve sanitarne i fitosanitarne mjere trebale bi se temeljiti na procjenama rizika, uz potpuno poštovanje načela predostrožnosti;

| vi. | o oznakama zemljopisnog podrijetla iz Sporazuma o povlačenju ne može se pregovarati; budućim sporazumom također bi trebalo štititi i održati oznake zemljopisnog podrijetla registrirane nakon isteka prijelaznog razdoblja; |
| --- | --- |

vi.

o oznakama zemljopisnog podrijetla iz Sporazuma o povlačenju ne može se pregovarati; budućim sporazumom također bi trebalo štititi i održati oznake zemljopisnog podrijetla registrirane nakon isteka prijelaznog razdoblja;

| vii. | uključiti čvrsta bonitetna izuzeća kako bi se pravno zajamčilo pravo obiju strana na donošenje propisa u javnom interesu; |
| --- | --- |

vii.

uključiti čvrsta bonitetna izuzeća kako bi se pravno zajamčilo pravo obiju strana na donošenje propisa u javnom interesu;

| viii. | podsjeća da bi trebalo uzeti u obzir posljedice povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a za ravnopravnost spolova, među ostalim osiguravanjem jednakih uvjeta za mjere EU-a kojima se štiti i unapređuje uloga žena u gospodarstvu, na primjer u pogledu mjera za borbu protiv razlike u plaćama između spolova; |
| --- | --- |

viii.

podsjeća da bi trebalo uzeti u obzir posljedice povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a za ravnopravnost spolova, među ostalim osiguravanjem jednakih uvjeta za mjere EU-a kojima se štiti i unapređuje uloga žena u gospodarstvu, na primjer u pogledu mjera za borbu protiv razlike u plaćama između spolova;

| ix. | partnerstvo za postizanje dugoročnih klimatskih ciljeva; |
| --- | --- |

ix.

partnerstvo za postizanje dugoročnih klimatskih ciljeva;

| x. | poziva Komisiju i države članice da obave sve potrebne pripreme i poduzmu sve mjere opreza u slučaju isteka sporazuma o povlačenju bez dogovora o budućim odnosima, a posebno trgovinskim i gospodarskim odnosima, koji stupaju na snagu 1. siječnja 2021., uključujući izvanredne mjere kako bi se što je više moguće smanjila šteta za radnike i poduzeća; |
| --- | --- |

x.

poziva Komisiju i države članice da obave sve potrebne pripreme i poduzmu sve mjere opreza u slučaju isteka sporazuma o povlačenju bez dogovora o budućim odnosima, a posebno trgovinskim i gospodarskim odnosima, koji stupaju na snagu 1. siječnja 2021., uključujući izvanredne mjere kako bi se što je više moguće smanjila šteta za radnike i poduzeća;

| xi. | poziva Komisiju da predloži mjere za smanjenje učinka na trgovinske partnere Unije iz trećih zemalja, posebno na zemlje u razvoju, ako se ne postigne dogovor s Britanijom, s obzirom na to da je britanski uvoz možda činio znatan udio njihova izvoza u Europsku uniju; |
| --- | --- |

xi.

poziva Komisiju da predloži mjere za smanjenje učinka na trgovinske partnere Unije iz trećih zemalja, posebno na zemlje u razvoju, ako se ne postigne dogovor s Britanijom, s obzirom na to da je britanski uvoz možda činio znatan udio njihova izvoza u Europsku uniju;

Ravnopravni uvjeti

| 38. | žali zbog pregovaračkog stajališta Ujedinjene Kraljevine s EU-om u pogledu toga da dosad nije sudjelovala u detaljnim pregovorima o ravnopravnim uvjetima tržišnog natjecanja; ističe da to stajalište ne odražava stavak 77. Političke izjave koju su potpisali EU i Ujedinjena Kraljevina; stoga potiče vladu Ujedinjene Kraljevine da hitno revidira svoje pregovaračko stajalište i konstruktivno se uključi u pregovore o jednakim uvjetima za sve jer je nužno da Europski parlament da suglasnost za trgovinski sporazum s Ujedinjenom Kraljevinom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ponavlja da će, s obzirom na geografsku blizinu i gospodarsku međuovisnost Ujedinjene Kraljevine i EU-a, širina i dubina sporazuma o ravnopravnim uvjetima za sve biti od ključne važnosti za utvrđivanje opsega cjelokupnog budućeg odnosa EU-a i Ujedinjene Kraljevine; stoga smatra da se moraju osigurati ravnopravni uvjeti primjereni razini ambicije i liberalizacije Sporazuma o regulatornoj konvergenciji u skladu s Političkom izjavom i zaštititi standardi EU-a kako bi se izbjegla „utrka prema dnu” i mjere koje imaju neopravdan i nerazmjeran štetan učinak na trgovinske tokove te postigla dinamična usklađenost, uključujući u pogledu državnih potpora; ističe da je potrebno zajamčiti da Ujedinjena Kraljevina neće ostvariti nepoštenu konkurentsku prednost snižavanjem razina zaštite i spriječiti regulatornu arbitražu tržišnih subjekata; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća na svoju odlučnost da se u okviru budućih odnosa između EU-a i Ujedinjene Kraljevine spriječi svaka vrsta „dampinga”; ističe da je ključni ishod pregovora jamčenje jednakih uvjeta kako bi se očuvala konkurentnost, visoki socijalni standardi i standardi održivosti, uključujući borbu protiv klimatskih promjena i prava građana i radnika u budućnosti s pomoću čvrstih obveza, provedivih odredbi i klauzula o nesmanjivanju zaštite s ciljem dinamičnog usklađivanja u pogledu:






  i. | tržišnog natjecanja i državnih potpora te svih drugih općih ili sektorski specifičnih regulatornih mjera kojima bi se trebalo spriječiti neopravdano narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja te uključiti odredbe o poduzećima u državnom vlasništvu, uključujući odredbe o mjerama potpore poljoprivrednoj proizvodnji; |
| --- | --- | --- |

40.

i.

tržišnog natjecanja i državnih potpora te svih drugih općih ili sektorski specifičnih regulatornih mjera kojima bi se trebalo spriječiti neopravdano narušavanje trgovine i tržišnog natjecanja te uključiti odredbe o poduzećima u državnom vlasništvu, uključujući odredbe o mjerama potpore poljoprivrednoj proizvodnji;

| ii. | relevantnih poreznih pitanja, uključujući borbu protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca, problema financiranje terorizma te financijskih usluga; |
| --- | --- |

ii.

relevantnih poreznih pitanja, uključujući borbu protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza i pranja novca, problema financiranje terorizma te financijskih usluga;

| iii. | potpunog poštovanja socijalnih i radnih standarda socijalnog modela EU-a (uključujući jednakovrijedne razine zaštite i zaštitne mjere protiv socijalnog dampinga), barem na trenutačnim visokim razinama koje su predviđene postojećim zajedničkim standardima; |
| --- | --- |

iii.

potpunog poštovanja socijalnih i radnih standarda socijalnog modela EU-a (uključujući jednakovrijedne razine zaštite i zaštitne mjere protiv socijalnog dampinga), barem na trenutačnim visokim razinama koje su predviđene postojećim zajedničkim standardima;

| iv. | zaštite okoliša i normi povezanih s klimatskim promjenama, obveze djelotvornog nastavka provedbe Pariškog klimatskog sporazuma te promicanja UN-ovih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

iv.

zaštite okoliša i normi povezanih s klimatskim promjenama, obveze djelotvornog nastavka provedbe Pariškog klimatskog sporazuma te promicanja UN-ovih ciljeva održivog razvoja;

| v. | visoke razine zaštite potrošača te sanitarne kvalitete proizvoda u prehrambenom sektoru za potrošače; |
| --- | --- |

v.

visoke razine zaštite potrošača te sanitarne kvalitete proizvoda u prehrambenom sektoru za potrošače;

| vi. | održivog razvoja; |
| --- | --- |

vi.

održivog razvoja;

| 41. | ističe da bi se tim odredbama bi trebalo osigurati da se standardi ne snižavaju, istodobno dajući ovlasti EU-u i Ujedinjenoj Kraljevini da s vremenom izmijene obveze kako bi postavile više standarde ili uključile dodatna područja, u potpunosti poštujući načela proporcionalnosti i nužnosti; ističe, osim toga, da bi obveze i odredbe trebale biti provedive autonomnim privremenim mjerama, čvrstim mehanizmom rješavanja sporova koji pokriva sva područja i pravnim lijekovima, uključujući sudski nadzor, kako bi se Uniji pružila mogućnost da uvodi sankcije kao krajnju mjeru, uključujući u vezi s održivim razvojem, s ciljem dinamičnog usklađivanja; naglašava da jednaki uvjeti iziskuju horizontalan mehanizam, kao što je opći okvir upravljanja kojim su obuhvaćena sva područja suradnje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | posebno naglašava klauzule o zadržavanju postignute razine u sljedećim područjima: i. temeljna prava na radnom mjestu; ii. standardi zdravlja i sigurnosti na radu; iii. pravedni radni uvjeti i standardi zapošljavanja; iv. prava na informiranje i savjetovanje na razini poduzeća; i v. restrukturiranje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da bi borba protiv klimatskih promjena, zaustavljanje i smanjenje gubitka biološke raznolikosti, promicanje održivog razvoja, okoliš i važna zdravstvena pitanja trebali biti ključni elementi predviđenog partnerstva; napominje da se Komisija u svojoj komunikaciji o europskom zelenom planu obvezala osigurati da će poštovanje Pariškog sporazuma biti ključni element svih budućih sveobuhvatnih trgovinskih sporazuma; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da klauzula o nepovratnosti za buduće razine zaštite nije dovoljna jer se njome ne osiguravaju ravnopravni uvjeti ni poticaji za podizanje razine ambicioznosti te smatra da bi, ako bilo koja stranka poveća svoju razinu zaštite klime ili okoliša, druga stranka trebala osigurati da njezini standardi i ciljevi pružaju barem jednaku razinu zaštite klime ili okoliša; |
| --- | --- |

44.

| 45. | čvrsto je uvjeren da bi Ujedinjena Kraljevina trebala slijediti razvoj standarda o oporezivanju i zakonodavstva o suzbijanju pranja novca i financiranja terorizma iz pravne stečevine EU-a, kao i iz ostatka svijeta, uključujući one o poreznoj transparentnosti, razmjeni informacija o poreznim pitanjima i mjerama protiv izbjegavanja poreza, te da bi u cilju plodonosne suradnje utemeljene na povjerenju trebala riješiti takve situacije u svojim prekomorskim područjima, suverenim zonama i krunskim posjedima i njihovu usklađenost s kriterijima EU-a za dobro upravljanje i transparentnost, posebno u području razmjene informacija o porezu, transparentnosti poreza, poštenog oporezivanja, mjera protiv izbjegavanja poreza te standardima OECD-a protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti; nadalje poziva EU i Ujedinjenu Kraljevinu da poštuju standarde Radne skupine za financijsko djelovanje; podsjeća, s obzirom na Gibraltar, na pregovaračke smjernice i odredbe iz nacrta pravnog teksta EU-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ponavlja da je potrebno održati visoke standarde, jasnu sljedivost, visokokvalitetne usluge inspekcije i ravnopravne uvjete u području lijekova, medicinskih proizvoda, sigurnosti i označivanja hrane, zdravlja biljaka i životinja, dobrobiti životinja, te u veterinarskoj, fitosanitarnoj i ekološkoj politici i standardima; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da zajamči da se postojeća i buduća načela i alati u okviru socijalnih, ekoloških i klimatskih politika EU-a (npr. antidampinške mjere, europska industrijska politika, obvezno zakonodavstvo o dužnoj pažnji, taksonomija EU-a za održiva ulaganja, načelo nenanošenja velike štete, mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika, objavljivanje podataka o održivosti u sektoru financijskih usluga) ne mogu pravno osporiti u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Ujedinjene Kraljevine i budućih trgovinskih sporazuma; |
| --- | --- |

47.

Posebna sektorska pitanja i tematska suradnja

Unutarnje tržište

| 48. | ističe da pristup unutarnjem tržištu EU-a zahtijeva, kao preduvjet, potpunu usklađenost s relevantnim zakonodavstvom EU-a o unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da bi dinamično usklađivanje propisa i odredbi kojima se osigurava snažan nadzor tržišta i kojima se pomaže u provedbi pravila o proizvodima, uključujući pravila o sigurnosti i sljedivosti proizvoda, te kojima se jamči pravna sigurnost za poduzeća u EU-u i visoka razina zaštite potrošača u EU-u, trebali biti ključan i nezamjenjiv dio svakog budućeg sporazuma čiji je cilj osiguravanje jednakih uvjeta za sve; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća da će novi sporazum u svakom slučaju dovesti do carinskih kontrola i provjere prije ulaska robe na unutarnje tržište te inzistira na tome da je iznimno važno zajamčiti sukladnost robe s pravilima unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe da je važno održati blisku i strukturiranu suradnju na regulatornim i nadzornim pitanjima, i na političkoj i na tehničkoj razini, uz poštovanje regulatornog režima i autonomije EU-a u donošenju odluka; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava važnost osiguravanja uzajamnih aranžmana za priznavanje kvalifikacija i diploma te potiče obje strane, a posebno strukovna tijela i vlasti da razviju i dadu daljnje zajedničke preporuke o priznavanju stručnih kvalifikacija, posebno u kontekstu Vijeća za partnerstvo; |
| --- | --- |

52.

Financijske usluge

| 53. | smatra da bi budući sporazum trebao sadržavati posebne odredbe o suradnji između europskih nadzornih tijela i financijskih nadzornih tijela Ujedinjene Kraljevine kako bi se potaknulo usklađivanje propisa, podijelila zabrinutost u pogledu nadzora i najbolje prakse te osigurala neometana razina suradnje i održala integrirana tržišta kapitala; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podsjeća da će se prava iz sustava putovnice, koja se temelje na uzajamnom priznavanju te usklađenim nadzornim pravilima i praksama na unutarnjem tržištu, na kraju prijelaznog razdoblja prestati primjenjivati između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, s obzirom na to da će Ujedinjena Kraljevina postati treća zemlja; naglašava da se nakon toga razdoblja pristup europskom financijskom tržištu mora temeljiti na autonomnom okviru istovjetnosti EU-a; međutim podsjeća na ograničeni opseg odluka o istovjetnosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe da će Komisija provesti procjenu istovjetnosti financijskih usluga Ujedinjene Kraljevine te da će istovjetnost jedino moći biti priznata ako su regulatorni i nadzorni režim i standardi Ujedinjene Kraljevine potpuno jednaki onima EU-a; poziva na to da se ta procjena provede što je prije moguće kako bi se ispunila obveza iz Političke izjave; podsjeća da EU može jednostrano povući status istovjetnosti u bilo kojem trenutku; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća da se velika količina izvedenica denominiranih u eurima poravnava u Ujedinjenoj Kraljevini, što bi moglo imati posljedice na financijsku stabilnost Europske unije; |
| --- | --- |

56.

Carina

| 57. | prima na znanje namjeru Ujedinjene Kraljevine da ne traži produženje svog trenutačnog statusa na jedinstvenom tržištu i u carinskoj uniji; naglašava važnost očuvanja integriteta carinske unije i njezinih postupaka, čime se jamči sigurnost i zaštita potrošača i gospodarskih interesa EU-a i njegovih poduzeća; naglašava potrebu za većim ulaganjem u instrumente za carinske provjere na zajedničkim tranzitnim točkama na granicama i, gdje je to relevantno i prikladno, za daljnjom međusobnom koordinacijom i razmjenom informacija, kao i za mogućnošću uspostave stalnog ureda EU-a u Sjevernoj Irskoj koji bi se bavio carinskim usklađenošću; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe da bi se svakim budućim sporazumom trebali uspostaviti sveobuhvatni mehanizmi carinske suradnje kako bi se olakšala prekogranična trgovina kao i mehanizmi suradnje između carinskih tijela i tijela za nadzor tržišta; nadalje poziva EU i Ujedinjenu Kraljevinu, ako je to relevantno i prikladno, da rade na pojednostavljenju zahtjeva i formalnosti carinskih postupaka za trgovce ili gospodarske subjekte, uključujući MSP-e; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe da bi EU i Ujedinjena Kraljevina trebali težiti održavanju visoke razine konvergencije njihova carinskog zakonodavstva i praksi s ciljem osiguravanja učinkovitih carinskih kontrola i carinjenja, provedbe carinskog zakonodavstva i zaštite financijskih interesa stranaka pomoću kapaciteta za povrat nepravedno naplaćenih poreza i carina, uz zaštitne mjere za sustavne povrede primjenjivog carinskog zakonodavstva; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava da bi bilo vrlo poželjno da Ujedinjena Kraljevina zadrži postojeću klasifikaciju proizvoda na temelju integrirane tarife Europske zajednice (TARIC) kako bi se zadržali jednostavni postupci i smanjilo regulatorno opterećenje; |
| --- | --- |

60.

Potrošačka politika

| 61. | naglašava da se svakim budućim sporazumom moraju čuvati trenutačno važeći standardi EU-a za zaštitu potrošača i prava građana u okviru pravne stečevine EU-a; smatra da bi sporazum trebao osigurati dodanu vrijednost potrošačima iz EU-a pružanjem najboljeg okvira za zaštitu prava potrošača i za izvršavanje obveza trgovaca; |
| --- | --- |

61.

| 62. | smatra da je iznimno važno zajamčiti sigurnost proizvoda koji se uvoze iz Ujedinjene Kraljevine, i to u pogledu njihove usklađenosti sa standardima EU-a; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava važnost regulatorne i administrativne suradnje popraćene, kada je to relevantno i prikladno, adekvatnim parlamentarnim nadzorom i neregresijskom obvezom, u uklanjanju necarinskih prepreka i ostvarivanju ciljeva od javnog interesa kako bi se zaštitili interesi potrošača u EU-u i osigurala sigurna i pouzdana okolina za potrošače i poduzeća na internetu te kako bi se suzbile nepoštene poslovne prakse; |
| --- | --- |

63.

Ribolov

| 64. | ponavlja da se između EU-a i Ujedinjene Kraljevine ne može sklopiti sveobuhvatan sporazum ako u njega ne bude uključen cjelovit, uravnotežen i dugoročan sporazum o ribarstvu i pitanjima povezanima s ribarstvom koji će pod optimalnim uvjetima očuvati nastavak pristupa vodama, resursima i tržištima predmetnih strana, kao i nastavak postojećih ribolovnih aktivnosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | podsjeća da će se najveća uzajamna korist ostvariti zaštitom zajedničkih ekosustava i održivim upravljanjem njihovim iskorištavanjem, što će se postići zadržavanjem postojećeg uzajamnog pristupa vodama i ribolovnim resursima u cilju očuvanja postojećih ribolovnih aktivnosti te utvrđivanjem zajedničkih, dosljednih, jasnih i stabilnih načela i pravila koja omogućuju uzajamno otvoren pristup proizvoda ribarstva i akvakulture tržištima i pritom ne stvaraju gospodarske ili društvene napetosti zbog neuravnoteženog tržišnog natjecanja; ustraje na potrebi za sveobuhvatnim okvirom upravljanja kako bi se zajamčilo da svako kršenje odredbi o uzajamnom pristupu vodama i resursima može biti podložno sankcijama, uključujući obustavu povlaštenih carina na robu iz Ujedinjene Kraljevine na tržištu EU-a; |
| --- | --- |

65.

| 66. | naglašava da je u sporazum potrebno uključiti postotke raspodjele koji se trenutačno primjenjuju za stokove koje će obje strane dijeliti iz Priloga FISH-2 (dodjela ribolovnih mogućnosti) u skladu s važećim načelom relativne stabilnosti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva obje strane da zadrže postojeće udjele u kvotama te stabilnu i konstantnu raspodjelu ribolovnih prava; naglašava važnost dugoročnog upravljanja resursima na temelju poštovanja načela ZRP-a, poput najvišeg održivog prinosa (MSY) i tehničkih mjera, njegovih regionalnih alata za upravljanje kao što su Višegodišnji planovi za Sjeverno more i zapadne vode te Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji, koji su dosad doprinijeli poboljšanju stanja ribljih stokova u korist flota država članica EU-a i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

67.

| 68. | naglašava da se sporazumom mora osigurati da tehničke mjere ili zaštićena morska područja budu uzajamni, nediskriminirajući i razmjerni te da de facto ne predstavljaju način isključivanja plovila EU-a iz voda Ujedinjene Kraljevine; ustraje na tome da sporazum ne smije voditi do smanjenja okolišnih i socijalnih standarda EU-a; |
| --- | --- |

68.

| 69. | apelira na Komisiju da uvrsti odredbe o sprečavanju i suzbijanju nezakonitih, neprijavljenih i nereguliranih ribolovnih aktivnosti (ribolov NNN) u vodama EU-a i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

69.

| 70. | naglašava da su potrebni odgovarajući mehanizmi za suradnju i savjetovanje, zajednički znanstveni pristup i jamstva da će Ujedinjena Kraljevina i dalje doprinositi prikupljanju podataka i znanstvenoj procjeni stokova kao temelj za buduće odluke zajedničkog upravljanja ribarstvom u svim zajedničkim morskim bazenima; apelira na EU i Ujedinjenu Kraljevinu da i dalje aktivno i lojalno surađuju na pitanjima kontrole ribarstva i borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; |
| --- | --- |

70.

Prava građana i slobodno kretanje osoba

| 71. | napominje sa žaljenjem da je Ujedinjena Kraljevina odlučila da se načelo slobodnog kretanja osoba između EU-a i Ujedinjene Kraljevine više neće primjenjivati nakon prijelaznog razdoblja; inzistira na tome da je potrebno da se budućim partnerstvom obuhvate ambiciozne odredbe o kretanju osoba na temelju potpunog reciprociteta i nediskriminacije među državama članicama; ponovno ističe činjenicu da pristup Ujedinjene Kraljevine unutarnjem tržištu mora biti razmjeran obvezama koje je preuzela kako bi se olakšala mobilnost ljudi; naglašava da režim prelaska granice ne bi smio stvoriti opterećujuću administrativnu ili financijsku prepreku; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ističe da je potrebno da se posebna pozornost posveti potrebama djece iz mješovitih obitelji u kojima je samo jedan od roditelja građanin EU-a te da se osiguraju odgovarajući pravni mehanizmi za rješavanje sporova među roditeljima, primjerice u slučaju razvoda; |
| --- | --- |

72.

| 73. | smatra da bi se sporazumi o mobilnosti, uključujući putovanje bez vize za kratkotrajni boravak, trebali temeljiti na nediskriminaciji među državama članicama EU-a i potpunom reciprocitetu te da bi trebali uključivati pravnu stečevinu EU-a o mobilnosti, pravilima o upućivanju radnika i koordinaciji sustava socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

73.

| 74. | smatra da daljnja kodifikacija prava građana putem pravno obvezujućih odredbi mora biti neizostavan dio teksta budućeg sporazuma između EU-a i Ujedinjene Kraljevine; smatra da mora uključivati situaciju prekograničnih radnika, čija bi sloboda kretanja trebala biti zajamčena i temeljiti se na nediskriminaciji i reciprocitetu; poziva na to da se razmotri bolja regulacija u pogledu uvjeta ulaska i boravka u svrhu istraživanja, studiranja, osposobljavanja, volonterstva, programa razmjene učenika ili obrazovnih projekata, obavljanja poslova au pair i volonterstva u okviru Europskih snaga solidarnosti te da bi sve navedeno trebalo biti dio budućeg sporazuma, a ne prepušteno nacionalnim propisima; podsjeća da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 ukazala na ovisnost ključnih sektora u Ujedinjenoj Kraljevini, kao što su javno zdravstvo ili poljoprivreda, o radnicima iz EU-a, uključujući sezonsku radnu snagu; |
| --- | --- |

74.

Koordinacija rada, mobilnosti i socijalne sigurnosti

| 75. | žali zbog toga što Vlada Ujedinjene Kraljevine nije još ispunila svoju obvezu u pogledu donošenja novog Zakona o zapošljavanju te apelira na Ujedinjenu Kraljevinu da to učini prije kraja prijelaznog razdoblja; upućuje u tom smislu posebno na nedavno donijete zakonodavne akte Unije čiji se rokovi za prijenos podudaraju s prijelaznim razdobljem; naglašava da je iznimno važno izbjeći bilo kakve praznine zbog kojih radnička prava ne bi bila zaštićena ni postojećim pravom Unije ni Zakonom o zapošljavanju Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

75.

| 76. | podsjeća na važnost očuvanja postojećih i budućih prava u području socijalne sigurnosti zahvaćenih osoba u svim dimenzijama; poziva pregovarače o sporazumu da tim pravima građana daju prioritet u pogledu koordinacije sustava socijalne sigurnosti svim sredstvima i da osiguraju neprekinutu primjenu pravila o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti u svim poglavljima; |
| --- | --- |

76.

| 77. | žali, međutim, zbog nedostatka posebnih odredbi o davanjima za nezaposlenost za prekogranične i pogranične radnike te stoga potiče EU i Ujedinjenu Kraljevinu da preispitaju odgovarajuće odredbe o davanjima za nezaposlenost za prekogranične i pogranične radnike; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ističe važnost dinamičkog sporazuma o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti; naglašava da odredbama konačnog sporazuma o mobilnosti osoba moraju biti obuhvaćena razmjerna i snažna prava u pogledu koordinacije sustava socijalne sigurnosti u skladu s političkom izjavom; |
| --- | --- |

78.

Zaštita podataka

| 79. | naglašava važnost zaštite podataka kao temeljnog prava i ključnog pokretača digitalnog gospodarstva; podsjeća da Komisija, u skladu sa sudskom praksom Suda Europske unije, mora dokazati da Ujedinjena Kraljevina pruža razinu zaštite koja je „u osnovi jednakovrijedna” onoj koju pruža pravni okvir EU-a, među ostalim za daljnje prijenose u treće zemlje, kako bi mogla proglasiti da je okvir Ujedinjene Kraljevine za zaštitu podataka primjeren; |
| --- | --- |

79.

| 80. | podsjeća da Zakon Ujedinjene Kraljevine o zaštiti podataka omogućuje opće i široko izuzeće od načela zaštite podataka i prava osoba čiji se podaci obrađuju pri obradi osobnih podataka u svrhu imigracije; zabrinut je da građani koji nisu državljani Ujedinjene Kraljevine nisu zaštićeni na isti način kao i njezini državljani kad se njihovi podaci obrađuju u okviru tog izuzeća, što je u suprotnosti s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (15); nadalje, smatra da pravni okvir Ujedinjene Kraljevine o zadržavanju elektroničkih telekomunikacijskih podataka ne ispunjava uvjete relevantne pravne stečevine EU-a kako ih tumači Sud EU-a te stoga trenutačno ne ispunjava uvjete za primjerenost; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ističe i podupire buduće partnerstvo koje se temelji na obvezama poštovanja temeljnih prava, uključujući odgovarajuću zaštitu osobnih podataka, što je nužan uvjet za predviđenu suradnju, te automatskoj suspenziji sporazuma o izvršavanju zakonodavstva ako Ujedinjena Kraljevina stavi izvan snage nacionalno pravo kojim se provodi Europska konvencija o ljudskim pravima; poziva Komisiju da posebnu pozornost posveti pravnom okviru Ujedinjene Kraljevine pri procjeni njegove sukladnosti s pravom EU-a; zalaže se za to da se uzme u obzir sudska praksa Suda Europske unije u tom području, kao što je predmet Schrems, i sudska praksa Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

81.

| 82. | stajalište je da, ako se Ujedinjena Kraljevina izričito ne obveže na provedbu Europske konvencije o ljudskim pravima i ne prihvati ulogu Suda Europske unije, sporazum o pravosudnoj i policijskoj suradnji u kaznenim stvarima neće biti moguć; žali zbog toga što je Ujedinjena Kraljevina odbila pružiti čvrsta jamstva u pogledu temeljnih prava i individualnih sloboda te je ustrajala na snižavanju postojećih standarda i odstupanju od dogovorenih mehanizama zaštite podataka, uključujući korištenjem masovnog nadzora; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva Komisiju da prethodno navedene elemente uzme u obzir pri procjeni primjerenosti pravnog okvira Ujedinjene Kraljevine u pogledu razine zaštite osobnih podataka te da zajamči da je Ujedinjena Kraljevina riješila probleme utvrđene u ovoj Rezoluciji prije nego što proglasi primjerenim zakonodavstvo Ujedinjene Kraljevine o zaštiti podataka u skladu s pravom Unije kako ga tumači Sud Europske unije; poziva Komisiju da također zatraži savjet Europskog odbora za zaštitu podataka i Europskog nadzornika za zaštitu podataka; |
| --- | --- |

83.

Sigurnost, izvršavanje zakonodavstva i pravosudna suradnja u kaznenim stvarima

| 84. | ponavlja da bi se trebao ostvariti konkretan napredak u području sigurnosti, izvršavanja zakonodavstva i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima kako bi se omogućio dogovor o sveobuhvatnoj i učinkovitoj suradnji koja bi bila uzajamno korisna za sigurnost građana EU-a i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

84.

| 85. | oštro se protivi zahtjevu Ujedinjene Kraljevine da dobije izravan pristup informacijskim sustavima EU-a u području pravosuđa i unutarnjih poslova; u tom pogledu još jednom naglašava da Ujedinjena Kraljevina, kao treća zemlja izvan schengenskog područja, ne može imati izravan pristup podacima iz informacijskih sustava EU-a; upozorava da bi svaka razmjena informacija s Ujedinjenom Kraljevinom, uključujući osobne podatke, trebala podlijegati strogim zaštitnim mjerama, uvjetima revizije i nadzora te primjenjivati razinu zaštite osobnih podataka jednaku onoj koja je predviđena pravom Unije; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ističe da se zakonodavstvom o Schengenskom informacijskom sustavu (SIS) izričito zabranjuje pristup trećih zemalja sustavu i da Ujedinjena Kraljevina, kao treća zemlja, ne može imati pristup SIS-u; podsjeća da je Vijeće 5. ožujka 2020. izdalo niz preporuka o ozbiljnim kršenjima u primjeni SIS-a od strane Ujedinjene Kraljevine te da Ujedinjena Kraljevina u svojem odgovoru nije izrazila namjeru primjene tih preporuka, čime se krši pravo EU-a; smatra da bi se buduća suradnja između EU-a i Ujedinjene Kraljevine u području izvršavanja zakonodavstva i pravosudne suradnje trebala temeljiti na uzajamnom povjerenju; ističe da se takva suradnja može dogovoriti samo ako se utvrde čvrsta pravila o zaštiti podataka te ako se uspostave snažni mehanizmi za njihovu provedbu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ističe da je automatizirana razmjena podataka o DNK-u s Ujedinjenom Kraljevinom u okviru iz Prüma pokrenuta tek 2019. i da će Vijeće uskoro odlučiti o donošenju provedbene odluke kojom bi se Ujedinjenoj Kraljevini omogućilo sudjelovanje u automatiziranoj razmjeni daktiloskopskih podataka; u tom pogledu ističe da je Parlament u okviru posebnog postupka konzultacija o aktima bivšeg trećeg stupa 13. svibnja 2020. odbacio nacrt odluke Vijeća zbog zabrinutosti u vezi s potpunim reciprocitetom u pogledu razmjene podataka o otiscima prstiju, jamstvima zaštite podataka te vrlo kratkom vremenu primjene; poziva Vijeće da pažljivo razmotri argumente Parlamenta za odbijanje; podsjeća pregovarače da će odluke Vijeća kojima se odobrava ta automatizirana razmjena podataka, ako budu donesene, isteći na kraju prijelaznog razdoblja; naglašava potrebu za time da se pravovremeno postigne sporazum o novim aranžmanima za buduće odnose s obzirom na važnost razmjene informacija u borbi protiv teškog i organiziranog prekograničnog kriminala i terorizma; |
| --- | --- |

87.

| 88. | zabrinut je zbog nedostatka ambicije pregovaračkog mandata Ujedinjene Kraljevine u važnim područjima pravosudne suradnje u kaznenim stvarima; smatra da EU i Ujedinjena Kraljevina mogu pronaći rješenje kojim se omogućuje ambicioznija suradnja od one u okviru Konvencije Vijeća Europe o izručenju; |
| --- | --- |

88.

Migracije, azil i upravljanje granicama

| 89. | naglašava potrebu za postizanjem dogovora o uvjetima suradnje u pogledu migracije osoba koje nisu državljani dviju strana, pri čemu treba poštovati temeljna prava i ljudsko dostojanstvo i prepoznati potrebu za zaštitom najugroženijih osoba; ponavlja svoj poziv na to da takva suradnja sadrži barem aranžmane kojima se poboljšavaju sigurni i zakoniti načini pristupa međunarodnoj zaštiti, među ostalim spajanjem obitelji; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ističe potrebu za snažnom suradnjom dviju strana u cilju borbe protiv krijumčarenja ljudi i trgovanja ljudima, u skladu s međunarodnim pravom, koje će se i dalje primjenjivati na granicu između Ujedinjene Kraljevine i EU-a; |
| --- | --- |

90.

| 91. | ustraje u tome da Ujedinjena Kraljevina ne može birati koje elemente pravne stečevine EU-a o azilu i migracijama želi zadržati; |
| --- | --- |

91.

| 92. | naglašava još jednom potrebu za usvajanjem plana o spajanju obitelji, koji bi trebao biti spreman za stupanje na snagu na kraju prijelaznog razdoblja; |
| --- | --- |

92.

| 93. | parlament u okviru takvog plana i općenito podsjeća pregovarače na obvezu EU-a i Ujedinjene Kraljevine da zaštite svu djecu na svojem teritoriju te u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta iz 1989. (UNCRC poziva države članice da, nakon što Ujedinjena Kraljevina iznese konkretne prijedloge, Komisiji daju mandat za pregovore o planu spajanja obitelji za tražitelje azila); |
| --- | --- |

93.

| 94. | naglašava važnost koordiniranog pristupa EU-a svim tim pitanjima s obzirom na to da bi bilateralni sporazumi između Ujedinjene Kraljevine i pojedinih država članica o pitanjima kao što su spajanje obitelji tražitelja azila ili izbjeglica te sporazumi o premještanju ili ponovnom prihvatu mogli imati negativne posljedice na dosljednost politike EU-a o azilu i migracijama; poziva EU i Ujedinjenu Kraljevinu da teže uravnoteženom i konstruktivnom pristupu u svim tim pitanjima; |
| --- | --- |

94.

Borba protiv pranja novca i financiranja terorizma

| 95. | poziva EU i Ujedinjenu Kraljevinu da u budući sporazum o partnerstvu uvrste odredbe o politici sprječavanja pranja novca i suzbijanja financiranja terorizma, uključujući mehanizam razmjene informacija; podsjeća da su se u Političkoj izjavi EU i Ujedinjena Kraljevina obvezali premašiti standarde Radne skupine za financijsko djelovanje o sprječavanju pranja novca i suzbijanju financiranja terorizma u pogledu transparentnosti stvarnog vlasništva te zaustaviti anonimnost povezanu s uporabom virtualnih valuta, uključujući putem kontrole dužne pažnje klijenata; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva EU i Ujedinjenu Kraljevinu da u sporazum o novom partnerstvu uvrste posebne odredbe o nadzoru financijskih i nefinancijskih obveznika u kontekstu okvira za sprječavanje pranja novca; |
| --- | --- |

96.

Porezna pitanja

| 97. | poziva EU i Ujedinjenu Kraljevinu da kao prioritet odrede usklađenu borbu protiv utaje i izbjegavanja poreza; poziva strane da suradnjom predviđenom u Kodeksu ponašanja EU-a pri oporezivanju poduzeća riješe pitanje štetnih poreznih praksi; napominje da je Ujedinjena Kraljevina visoko rangirana prema pokazateljima Komisije koji je identificiraju kao državu koja ima značajke koje bi poduzeća mogla iskoristiti za izbjegavanje poreza; poziva na to da se budućim sporazumom posebno riješi to pitanje; napominje da će se na kraju prijelaznog razdoblja Ujedinjena Kraljevina smatrati trećom zemljom i da će je stručna skupina za Kodeks ponašanja pri oporezivanju poduzeća morati preispitati prema kriterijima uspostavljenima za EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija; poziva EU i Ujedinjenu Kraljevinu da zajamče potpunu administrativnu suradnju kako bi se osigurala sukladnost sa zakonodavstvom o PDV-u te zaštitom i povratom prihoda od PDV-a; |
| --- | --- |

97.

Borba protiv klimatskih promjena i zaštita okoliša

| 98. | smatra da bi se Ujedinjena Kraljevina trebala u potpunosti uskladiti sa sadašnjim i budućim okvirom klimatske politike EU-a, uključujući revidirane ciljeve za 2030. i 2040. te smjernice za postizanje klimatske neutralnosti do 2050.; |
| --- | --- |

98.

| 99. | smatra da bi Ujedinjena Kraljevina trebala uvesti sustav određivanja cijena ugljika barem jednakog opsega i učinkovitosti kao što je predviđeno sustavom EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) te da bi trebala primjenjivati ista načela u pogledu upotrebe vanjskih kredita do kraja prijelaznog razdoblja; nadalje smatra da bi se, ako Ujedinjena Kraljevina zatraži da se njezin sustav trgovanja emisijama poveže sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama, trebala primjenjivati sljedeća dva uvjeta za razmatranje takvog zahtjeva: sustav trgovanja emisijama Ujedinjene Kraljevine ne bi smio ugroziti integritet sustava EU-a za trgovanje emisijama, posebno njegovu ravnotežu između prava i obveza, te bi trebao odražavati stalno povećanje opsega i učinkovitosti sustava EU-a za trgovanje emisijama; naglašava da bi sustav utvrđivanja cijena ugljika trebao biti uspostavljen prije glasovanja u Parlamentu o tome treba li dati suglasnost za nacrt sporazuma; |
| --- | --- |

99.

| 100. | naglašava da je važno pobrinuti se za odgovarajuće praćenje i procjenu kvalitete zraka i vode u Ujedinjenoj Kraljevini uz usvajanje zajedničkih standarda i ciljeva; nadalje ističe da je važno da Ujedinjena Kraljevina provodi ograničenja emisija i druge odredbe dogovorene u okviru Direktive (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (16) te da se dinamično uskladi s Direktivom 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (17) uključujući ažuriranja referentnih dokumenata o najboljim raspoloživim tehnikama; |
| --- | --- |

100.

Javno zdravstvo

| 101. | naglašava da će Ujedinjena Kraljevina, ako želi biti uvrštena na popis zemalja kojima je dopušten izvoz robe u EU koje podliježu sanitarnim i fitosanitarnim mjerama, morati u potpunosti poštovati zahtjeve EU-a za tu robu, uključujući zahtjeve povezane s proizvodnim postupcima; osim toga, naglašava da bi se posebno trebala u potpunosti poštovati pravila o podrijetlu prehrambenih proizvoda te da bi trebalo definirati jasna pravila u vezi s transformacijom prehrambenih proizvoda u Ujedinjenoj Kraljevini kako bi se spriječilo zaobilaženje uvjeta EU-a, posebno u kontekstu mogućih sporazuma o slobodnoj trgovini između Ujedinjene Kraljevine i drugih zemalja; |
| --- | --- |

101.

| 102. | naglašava da će se Ujedinjena Kraljevina morati uskladiti s propisima EU-a o genetski modificiranim organizmima i proizvodima za zaštitu bilja; smatra da bi strane trebale nastojati smanjiti upotrebu pesticida i rizike povezane s njima; stoga naglašava da je potrebno da obje strane nastave raditi na smanjenju upotrebe antibiotika u uzgoju životinja te da i dalje zabranjuju njihovu upotrebu za poticanje rasta te smanje neprimjerenu ili nepotrebnu upotrebu kod ljudi; |
| --- | --- |

102.

| 103. | naglašava važnost sprječavanja nestašice lijekova i medicinskih proizvoda; potiče nacionalna tijela i dionike da zajamče završetak postupka preraspodjele nacionalno odobrenih lijekova do kraja prijelaznog razdoblja; stoga poziva EU i Ujedinjenu Kraljevinu da dugoročno surađuju kako bi spriječile i otkrile utvrđene i nove prijetnje zdravstvenoj sigurnosti te se pripremile i odgovorile na njih; u tom pogledu poziva na kontinuiranu suradnju između EU-a i Ujedinjene Kraljevine kako bi se učinkovito suzbila pandemija bolesti COVID 19; smatra da, ako jedna od strana ne poduzme odgovarajuće mjere za suzbijanje prijetnji zdravlju, druga strana može donijeti jednostrane mjere za zaštitu javnog zdravlja; |
| --- | --- |

103.

| 104. | naglašava važnost poštovanja zakonodavstva EU-a o farmaceutskim proizvodima, medicinskim uređajima, sigurnosti kemikalija, uključujući endokrino disruptivne kemikalije, uz istodobno jamčenje stalnog pristupa lijekovima i medicinskim uređajima, te ističe činjenicu da će poduzeća iz Ujedinjene Kraljevine u svakom slučaju podlijegati istim obvezama koje se primjenjuju na poduzeća izvan EGP-a; osim toga, naglašava potrebu za postavljanjem snažnih uvjeta u vezi sa sanitarnim i fitosanitarnim mjerama koji nadilaze sporazum WTO-a kako bi se unutarnje tržište EU-a, a posebno potrošači, zaštitili od svih rizika povezanih s uvozom ili izvozom proizvoda u Ujedinjenu Kraljevinu; |
| --- | --- |

104.

Promet

| 105. | naglašava da bi predviđeno partnerstvo na temelju bliskih ekonomskih veza i zajedničkih interesa trebalo omogućiti stalnu i nesmetanu povezanost za sve načine prijevoza na koje se primjenjuje reciprocitet te osigurati jednake uvjete, posebno u pogledu socijalnih, radnih i okolišnih standarda i prava putnika; podsjeća na to da bi navedeno partnerstvo također trebalo obuhvatiti specifičnu situaciju tunela La Manche, posebno kad je riječ o aspektima sustava sigurnosti i odobrenja; |
| --- | --- |

105.

| 106. | smatra da bi se u budućoj suradnji s Ujedinjenom Kraljevinom trebali predvidjeti prometni projekti od zajedničkog interesa i poticati dobra prekogranična trgovina i poslovni uvjeti, a posebno bi se trebalo olakšati i pomoći malim i srednjim poduzećima da izbjegnu svako dodatno administrativno opterećenje; |
| --- | --- |

106.

| 107. | smatra da bi trebalo predvidjeti sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine u prekograničnim istraživačkim i razvojnim programima EU-a u području prometa na temelju zajedničkih interesa; |
| --- | --- |

107.

| 108. | podsjeća da je važno da je Komisija tijekom pregovora jedini pregovarač EU-a te da države članice ne započinju bilateralne pregovore; međutim, potiče Komisiju da zastupa interese svake države članice u konačnom sveobuhvatnom sporazumu; |
| --- | --- |

108.

| 109. | naglašava da prava i povlastice podrazumijevaju i obveze te da bi razina pristupa unutarnjem tržištu EU-a trebala biti sukladna opsegu regulatornog usklađivanja i obveza koje su dogovorene u pogledu poštovanja jednakih uvjeta za otvoreno i pošteno tržišno natjecanje na temelju minimalnih zajedničkih standarda primjenjivih u EU-u; |
| --- | --- |

109.

| 110. | podsjeća da je zrakoplovstvo jedini način prijevoza koji nema rezervni pravni oslonac u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO-a) u slučaju da se sporazum ne postigne prije kraja prijelaznog razdoblja; |
| --- | --- |

110.

| 111. | smatra da bi predviđeno partnerstvo trebalo uključivati ambiciozno i sveobuhvatno poglavlje o zračnom prometu kojim bi se zajamčili strateški interesi EU-a te koje obuhvaća odgovarajuće odredbe o pristupu tržištu, ulaganjima i operativnoj i komercijalnoj fleksibilnosti (na primjer let pod zajedničkom oznakom), uzimajući u obzir uravnotežena prava i obveze, a trebalo bi podrazumijevati i blisku suradnju u području zračne sigurnosti i upravljanja zračnim prometom; |
| --- | --- |

111.

| 112. | naglašava da bi svako eventualno dodjeljivanje nekih elemenata uvrštenih u takozvanu petu slobodu (zračna sloboda) trebalo biti ograničeno i uključivati uravnotežene i odgovarajuće obveze u interesu EU-a; |
| --- | --- |

112.

| 113. | napominje da aktualni okvir Europske konferencije ministara prijevoza, koji se temelji na ograničenom broju dozvola, nije prikladan za odnose između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, uzimajući u obzir opseg tereta koji se prevozi cestom između EU-a i Ujedinjene Kraljevine; u tom pogledu naglašava da bi trebalo uvesti odgovarajuće mjere kako bi se izbjegle prijetnje javnom redu i spriječili poremećaji u prometnim tokovima prijevoznika u cestovnom prijevozu tereta i prijevozu putnika običnim i putničkim autobusima; u tom kontekstu ističe važnost poboljšanih direktnih morskih ruta od Irske do kontinenta, čime bi se smanjila ovisnost o „kopnenom mostu” Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

113.

| 114. | naglašava da se prijevoznicima tereta iz Ujedinjene Kraljevine ne mogu dati ista prava i povlastice kao prijevoznicima tereta iz EU-a u pogledu cestovnog prijevoza tereta; |
| --- | --- |

114.

| 115. | smatra da bi predviđeno partnerstvo trebalo uključivati pravo na tranzit za vožnje natovarenih i nenatovarenih vozila iz teritorija jedne stranke na teritorij iste stranke preko teritorija druge stranke; |
| --- | --- |

115.

| 116. | smatra da bi predviđeno partnerstvo trebalo obuhvaćati jednake uvjete posebice u pogledu radnog vremena i trajanja odmora, upućivanja vozača, tahografa, mase i dimenzija vozila, kombiniranog prijevoza i obuke osoblja, kao i određene odredbe koje bi trebale osigurati usporedivu razinu zaštite prijevoznika i vozača; |
| --- | --- |

116.

| 117. | inzistira na tome da protočnost pomorske trgovine između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, slobodno kretanje putnika, pomoraca, te zaposlenika na kopnu i moru bude prioritet; u tom pogledu naglašava da bi EU i Ujedinjena Kraljevina trebali osigurati da se uspostave odgovarajući granični i carinski sustavi kako bi se spriječila kašnjenja i poremećaji; |
| --- | --- |

117.

Kultura i obrazovanje

| 118. | smatra da bi se Sporazumom trebalo pojasniti da se kulturna i jezična raznolikost održava u skladu s Konvencijom UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja; |
| --- | --- |

118.

| 119. | pozdravlja nedvosmislenu izjavu u pregovaračkim smjernicama da bi budući odnosi EU-a i Ujedinjene Kraljevine također trebali obuhvaćati dijalog i razmjenu u područjima obrazovanja i kulture; poziva Komisiju da pri pregovaranju o relevantnim odredbama o mobilnosti uzme u obzir specifičnu prirodu kulturnog sektora; međutim, zabrinut je zbog toga što odredbe kojima se uređuje ulazak i privremeni boravak fizičkih osoba u poslovne svrhe iz nacrta teksta sporazuma koji je objavila Komisija ne zadovoljavaju potrebe kulturnog i kreativnog sektora te bi mogle ometati kontinuiranu kulturnu razmjenu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | bezrezervno podržava jasan stav u pregovaračkim smjernicama po kojem bi audiovizualne usluge trebale biti isključene iz područja primjene gospodarskog partnerstva te apelira na Komisiju da ostane nepokolebljiva u svojem stajalištu; |
| --- | --- |

120.

| 121. | ističe da se pristup tržištu audiovizualnih usluga u Uniji može osigurati samo ako se u potpunosti provodi Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18) tako da se objema stranama odobre ista prava na reemitiranje; podsjeća da će se nakon isteka prijelaznog razdoblja sadržaji podrijetlom iz Ujedinjene Kraljevine i dalje klasificirati kao „europska djela” sve dok su djela podrijetlom iz država koje nisu članice EU-a i država izvan EGP-a koje su stranke Konvencije Vijeća Europe o prekograničnoj televiziji uključena u kvotu sadržaja „europskih djela”; |
| --- | --- |

121.

| 122. | pozdravlja to što su uključena pitanja koja se odnose na vraćanje ili restituciju nezakonito iznesenih kulturnih dobara u njihove zemlje podrijetla; također naglašava važnost nastavka suradnje s Ujedinjenom Kraljevinom u tom području; |
| --- | --- |

122.

Okvir za financijsko upravljanje i nadzor

| 123. | poziva na jamčenje i poštovanje prava pristupa službi Komisije, Europskog revizorskog suda, Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO), kao i prava na nadzor koji provodi Parlament; podsjeća da Sud Europske unije mora biti prihvaćen kao nadležni sud u predmetima koji se odnose na poštovanje i tumačenje prava EU-a; |
| --- | --- |

123.

Sudjelovanje u programima Unije

| 124. | preporučuje da Komisija prida posebnu pozornost sljedećim primjenjivim načelima i uvjetima koji se odnose i na „sudjelovanje u programima Unije” i na „horizontalne aranžmane i upravljanje”;






  (a) | da poduzme potrebne mjere kako bi se osiguralo da se općim načelima i uvjetima koji će se donijeti u sklopu predviđenog partnerstva u vezi sa sudjelovanjem u programima Unije obuhvati zahtjev da Ujedinjena Kraljevina pravedno i odgovarajuće financijski doprinese svakom programu u kojem sudjeluje, i u pogledu naknade za sudjelovanje i u pogledu operativnog doprinosa; |
| --- | --- | --- |

124.

(a)

da poduzme potrebne mjere kako bi se osiguralo da se općim načelima i uvjetima koji će se donijeti u sklopu predviđenog partnerstva u vezi sa sudjelovanjem u programima Unije obuhvati zahtjev da Ujedinjena Kraljevina pravedno i odgovarajuće financijski doprinese svakom programu u kojem sudjeluje, i u pogledu naknade za sudjelovanje i u pogledu operativnog doprinosa;

| (b) | da zajamči da opće pravilo za sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine u bilo kojem programu bude u skladu sa standardnim uvjetima koji se primjenjuju za sudjelovanje trećih zemalja te da podrazumijeva sudjelovanje tijekom cijelog trajanja predmetnog programa i u svim njegovim dijelovima, osim ako je djelomično sudjelovanje opravdano razlozima kao što je povjerljivost; preporučuje da se zajamči predvidljivost za sudionike u programima EU-a koji su uspostavljeni u EU-u i stabilnost u smislu dodjele proračunskih sredstava; |
| --- | --- |

(b)

da zajamči da opće pravilo za sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine u bilo kojem programu bude u skladu sa standardnim uvjetima koji se primjenjuju za sudjelovanje trećih zemalja te da podrazumijeva sudjelovanje tijekom cijelog trajanja predmetnog programa i u svim njegovim dijelovima, osim ako je djelomično sudjelovanje opravdano razlozima kao što je povjerljivost; preporučuje da se zajamči predvidljivost za sudionike u programima EU-a koji su uspostavljeni u EU-u i stabilnost u smislu dodjele proračunskih sredstava;

| (c) | da zajamči da sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine u programima EU-a ne podrazumijeva ukupni neto prijenos iz proračuna EU-a Ujedinjenoj Kraljevini i da EU može jednostrano obustaviti ili prekinuti sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine u svakom programu ako uvjeti za sudjelovanje nisu ispunjeni ili ako Ujedinjena Kraljevina ne plati svoj financijski doprinos; |
| --- | --- |

(c)

da zajamči da sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine u programima EU-a ne podrazumijeva ukupni neto prijenos iz proračuna EU-a Ujedinjenoj Kraljevini i da EU može jednostrano obustaviti ili prekinuti sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine u svakom programu ako uvjeti za sudjelovanje nisu ispunjeni ili ako Ujedinjena Kraljevina ne plati svoj financijski doprinos;

| (d) | da osigura da u Sporazumu s Ujedinjenom Kraljevinom postoje potrebne mjere za rješavanje financijskih nepravilnosti, prijevara, pranja novca i drugih kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije te da zajamči zaštitu financijskih interesa EU-a; |
| --- | --- |

(d)

da osigura da u Sporazumu s Ujedinjenom Kraljevinom postoje potrebne mjere za rješavanje financijskih nepravilnosti, prijevara, pranja novca i drugih kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije te da zajamči zaštitu financijskih interesa EU-a;

| 125. | smatra da je važno sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine u skladu s općim načelima za sudjelovanje trećih zemalja u programima Unije u prekograničnim, kulturnim, razvojnim, obrazovnim i istraživačkim programima kao što su Erasmus +, Kreativna Europa, Obzor, Europsko istraživačko vijeće, program LIFE, transeuropska prometna mreža (TEN-T), Instrument za povezivanje Europe (CEF), jedinstveno europsko nebo (SES), Interreg, zajedničke tehnološke inicijative kao što su Clean Sky I i II, Istraživanje i razvoj upravljanja zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu (SESAR), ERIC-ovi, Galileo, Copernicus, Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS), Okvir potpore za nadzor i praćenje u svemiru (SST) te javno-privatna partnerstva; |
| --- | --- |

125.

| 126. | očekuje da će se sporazumom riješiti odnos Ujedinjene Kraljevine s Euratomom i projektom ITER te utjecaj povlačenja na imovinu i obveze; očekuje od Ujedinjene Kraljevine i da poštuje najviše standarde nuklearne sigurnosti te standarde sigurnosti i zaštite od zračenja; |
| --- | --- |

126.

| 127. | smatra da bi Ujedinjena Kraljevina, ako bi u konačnici željela sudjelovati na unutarnjem tržištu, trebala doprinositi kohezijskim fondovima za razdoblje 2021. – 2027., kao što je slučaj s državama EGP-a; |
| --- | --- |

127.

| 128. | smatra da bi se novim sporazumom trebale uzeti u obzir potrebe regija EU-a pogođenih povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz EU-a; |
| --- | --- |

128.

| 129. | naglašava da je iznimno važno da se program PEACE nastavi u Sjevernoj Irskoj i pograničnim regijama Irske i da njime samostalno upravlja posebno tijelo za programe EU-a; |
| --- | --- |

129.

| 130. | smatra da bi se trebala nastaviti suradnja na pitanjima od zajedničkog interesa između najudaljenijih regija i prekomorskih zemalja i područja EU-a, s jedne strane, i prekomorskih zemalja i područja Ujedinjene Kraljevine, s druge strane, posebno u karipskom području i na Pacifiku; traži po potrebi posebne odredbe kako bi se omogućili budući zajednički projekti u okviru Europskog razvojnog fonda i kohezijskih fondova; također smatra da treba zadržati odgovarajuću razinu potpore za preostale prekomorske zemlje i područja; |
| --- | --- |

130.

| 131. | ističe da stavljanjem na raspolaganje financijskih sredstava iz proračuna EU-a Fond solidarnosti Europske unije predstavlja konkretan izraz solidarnosti u situaciji kada ozbiljne posljedice za, među ostalim, gospodarstvo pogode jednu ili više regija EU-a ili zemlje koja se prijavljuje za pristupanje; |
| --- | --- |

131.

| 132. | ističe potrebu za povezivanjem sudjelovanja u programima s usklađivanjem s povezanim politikama, kao što su politike u području klimatskih promjena i kibersigurnosti; |
| --- | --- |

132.

| 133. | smatra da bi sporazum o suradnji u području energije, usklađen s cjelokupnim sporazumom o budućim odnosima te utemeljen na čvrstom upravljanju i ravnopravnim uvjetima, bio od zajedničkog interesa za obje strane; |
| --- | --- |

133.

| 134. | ističe da je za osiguravanje kontinuiteta jedinstvenog tržišta električne energije na irskom otoku nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine potrebna kontinuirana provedba energetske osi EU-a u Sjevernoj Irskoj; |
| --- | --- |

134.

| 135. | smatra da bi Ujedinjena Kraljevina mogla i dalje biti važan partner u svemirskoj politici EU-a; ističe da se u pregovorima treba riješiti budući pristup Ujedinjene Kraljevine svemirskom programu EU-a u skladu s primjenjivim zakonskim okvirom za sudjelovanje trećih zemalja u svemirskom programu EU-a, štiteći pritom interese EU-a; |
| --- | --- |

135.

Intelektualno vlasništvo

| 136. | ističe da bi predviđeni sporazum trebao također sadržavati čvrste i provedive mjere za priznavanje i visoku razinu zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla, kao i prava intelektualnog vlasništva, kao što su autorsko pravo i srodna prava, žigovi i industrijski dizajn, patenti i poslovne tajne, na temelju sadašnjeg i budućeg pravnog okvira EU-a, bez ugrožavanja pristupa cjenovno pristupačnim lijekovima, kao što su generički lijekovi; smatra da bi se time također trebala zajamčiti mogućnost bliske bilateralne suradnje između Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) i ureda za intelektualno vlasništvo u Ujedinjenoj Kraljevini; |
| --- | --- |

136.

Pravo trgovačkih društava

| 137. | napominje da je, kako bi se izbjeglo snižavanje standarda i osigurao pravni položaj u Ujedinjenoj Kraljevini i EU-u, poželjno da predviđeni sporazum sadrži minimalne zajedničke standarde u pogledu osnivanja i provođenja operacija, zaštite dioničara, vjerovnika ili zaposlenika, izvješćivanja trgovačkih društava i njihove revizije te pravila o transparentnosti, kao i u pogledu uzajamnog priznavanja sudskih odluka o restrukturiranju i stečaju ili nesolventnosti; |
| --- | --- |

137.

Pravosudna suradnja u građanskim stvarima, među ostalim u obiteljskim pitanjima

| 138. | ističe da je pravosudna suradnja u građanskim stvarima od ključne važnosti kako bi se osigurala buduća trgovinska i poslovna interakcija između građana i trgovačkih društava te pružila sigurnost i dovoljna zaštita stranaka u prekograničnim transakcijama i drugim aktivnostima; smatra da bi se stoga trebalo pažljivo razmotriti bi li Luganska konvencija mogla biti prikladno rješenje koje bi EU-u omogućilo da zadrži opću ravnotežu svojih odnosa s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama ili bi bilo primjerenije pronaći novo rješenje kojim bi se moglo osigurati „dinamičko usklađivanje” između dviju strana; |
| --- | --- |

138.

| 139. | naglašava da bi predviđeni sporazum posebno trebao sadržavati smisleno i sveobuhvatno rješenje u pogledu bračne zajednice, roditeljske odgovornosti i drugih obiteljskih pitanja; u tom kontekstu napominje da se uzajamne provedbene odredbe o obiteljskim pitanjima u predviđenom sporazumu ne bi trebale temeljiti samo na načelu uzajamnog povjerenja pravosudnih sustava već i na postojanju određenih ustavnih jamstava i zajedničkih standarda u području temeljnih prava; |
| --- | --- |

139.

Razvojna suradnja i humanitarna pomoć

| 140. | napominje da je Ujedinjena Kraljevina i dalje jedan od najvećih bilateralnih donatora na svijetu i ističe da EU prilikama za suradnju s Ujedinjenom Kraljevinom treba pristupiti u duhu partnerstva; žali što će povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a ostaviti prazninu u cjelokupnoj politici razvojne suradnje i humanitarne pomoći EU-a; |
| --- | --- |

140.

| 141. | naglašava središnju ulogu EU-a i Ujedinjene Kraljevine u rješavanju zajedničkih izazova posredstvom razvojne politike i humanitarne pomoći; ističe da je u tom pogledu važno težiti usklađenosti politika u interesu razvoja; |
| --- | --- |

141.

| 142. | naglašava važnost snažnog partnerstva koje uključuje pristup razvoju temeljen na pravima te jamčenje trajne predanosti i suradnje u postizanju ciljeva održivog razvoja, ljudskih prava, iskorjenjivanja siromaštva i provedbi Pariškog sporazuma, nadalje, ističe važnost pružanja usklađenih odgovora na humanitarne krize i temeljnih načela humanitarne pomoći, |
| --- | --- |

142.

| 143. | uvjeren je da se partnerstvo u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua i zajednička strategija Afrike i EU-a mogu poboljšati djelotvornom suradnjom s Ujedinjenom Kraljevinom, s obzirom na njezinu snažnu prisutnost u Africi te na Karibima i Pacifiku; naglašava da bi EU, Ujedinjena Kraljevina i zemlje AKP-a trebali na svim razinama surađivati u skladu s načelima partnerstva, solidarnosti i komplementarnosti; |
| --- | --- |

143.

Sigurnost i vanjski poslovi

| 144. | prima na znanje činjenicu da u pregovaračkim ciljevima Ujedinjene Kraljevine objavljenim 27. veljače 2020. stoji da će se vanjska politika odrediti isključivo u okviru šireg prijateljskog dijaloga i suradnje između Ujedinjene Kraljevine i EU-a, čime je to ključno područje degradirano, postavši dijelom neinstitucionaliziranog odnosa koji će se utvrditi u kasnijoj fazi; |
| --- | --- |

144.

| 145. | žali što je to u suprotnosti s odredbama Političke izjave, kojom se predviđa ambiciozno, široko, produbljeno i fleksibilno partnerstvo u području vanjske politike, sigurnosti i obrane te traži uspostavu budućeg širokog, sveobuhvatnog i uravnoteženog sigurnosnog partnerstva EU-a i Ujedinjene Kraljevine, na što je Ujedinjena Kraljevina pristala; |
| --- | --- |

145.

| 146. | podsjeća na stajalište EU-a da bi vanjska politika, sigurnost i obrana trebale biti dio sveobuhvatnog sporazuma o budućem odnosu EU-a i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- |

146.

| 147. | žali zbog činjenice da Ujedinjena Kraljevina ne pokazuje ambicije za odnose s EU-om u području vanjske politike, sigurnosti i obrane te da one izričito nisu obuhvaćene mandatom Ujedinjene Kraljevine i stoga nisu dio 11 pregovaračkih stolova; |
| --- | --- |

147.

| 148. | podsjeća da EU i Ujedinjena Kraljevina dijele načela, vrijednosti i interese; naglašava da je u interesu obiju strana održati ambicioznu, blisku i trajnu suradnju poštujući autonomiju EU-a u obliku zajedničkog okvira za vanjsku i sigurnosnu politiku na temelju članka 21. UEU-a te uzimajući u obzir Povelju UN-a i savez NATO u sljedećim područjima:






  (a) | promicanje mira; |
| --- | --- | --- |

148.

(a)

promicanje mira;

| (b) | zajednički pristup zajedničkim sigurnosnim izazovima i globalnoj stabilnosti u europskom susjedstvu; |
| --- | --- |

(b)

zajednički pristup zajedničkim sigurnosnim izazovima i globalnoj stabilnosti u europskom susjedstvu;

| (c) | promicanje međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

(c)

promicanje međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima;

| (d) | konsolidacija demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

(d)

konsolidacija demokracije i vladavine prava;

| (e) | zaštita ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

(e)

zaštita ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| (f) | promicanje globalnog blagostanja, održivog razvoja, borbe protiv klimatskih promjena i ublažavanja gubitka biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

(f)

promicanje globalnog blagostanja, održivog razvoja, borbe protiv klimatskih promjena i ublažavanja gubitka biološke raznolikosti;

| 149. | primjećuje da bi duboko integrirana i koordinirana međunarodna suradnja između Ujedinjene Kraljevine i EU-a bila od velike koristi za obje stranke i za globalni svjetski poredak općenito s obzirom na njihove slične pristupe u pogledu učinkovitog multilateralizma, zaštite mira, sigurnosti i održivosti te obrane i ostvarivanja ljudskih prava; predlaže da se takva koordinacija vodi preko sustavne platforme za savjetovanja na visokoj razini i usklađivanje u pitanjima vanjske politike; naglašava važnost i dodanu vrijednost međuparlamentarne suradnje u globalnim pitanjima; |
| --- | --- |

149.

| 150. | naglašava da su objema stranama potrebni zajednički odgovori na izazove vanjske, sigurnosne i obrambene politike kao što su terorizam, kiberratovanje, kriza u susjedstvu, poštovanje ljudskih prava, kampanje dezinformiranja i hibridne prijetnje; potiče učinkovit, pravovremen i recipročan dijalog, savjetovanje, koordinaciju i razmjenu informacija i obavještajnih podataka, podložno demokratskom nadzoru koji provode institucije Ujedinjene Kraljevine i EU-a; podsjeća da se razmjena povjerljivih podataka mora organizirati u posebnom okviru; |
| --- | --- |

150.

| 151. | naglašava da će po završetku prijelaznog razdoblja Ujedinjena Kraljevina postati trećom zemljom bez ikakvog posebnog okvira za odnose, što će znatno utjecati na postojeću suradnju u području vanjske i sigurnosne politike; |
| --- | --- |

151.

| 152. | poziva EU i Ujedinjenu Kraljevinu da ojačaju međunarodni mir i stabilnost, među ostalim izradom zajedničkih strategija o jačanju održavanja mira u okviru UN-a; poziva obje strane da promiču kulturu mira i dijaloga kao sredstvo sprečavanja sukoba, upravljanja sukobima i rješavanja sukoba te prava žena i rodna prava; podupire nastavak postojeće suradnje u tim područjima; poziva na sustavnu preferencijalnu suradnju u operacijama održavanja mira; poziva na pojačanu suradnju između EU-a i Ujedinjene Kraljevine u pitanjima povezanima s demokratskim razvojem, procesima reformi i demokratskim parlamentarnim praksama u trećim zemljama, uključujući promatranje izbora; |
| --- | --- |

152.

| 153. | izražava snažan interes EU-a za takvo partnerstvo u području vanjskih odnosa i sigurnosti s obzirom na uzajamne koristi koje proizlaze iz stalnog članstva Ujedinjene Kraljevine i Francuske u Vijeću sigurnosti i visokoučinkovitih diplomatskih službi Ujedinjene Kraljevine i država članica EU-a te s obzirom na činjenicu da Ujedinjena Kraljevina ima najjače oružane snage u Europi; |
| --- | --- |

153.

| 154. | predlaže da se buduće partnerstvo temelji na vrlo bliskoj i redovitoj suradnji i koordinaciji u UN-u, posebno u Vijeću sigurnosti UN-a i Vijeću UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

154.

| 155. | naglašava uzajamnu važnost sigurnosti i razvoja; potiče EU i Ujedinjenu Kraljevinu da blisko surađuju na održivom razvoju i humanitarnoj pomoći; podsjeća obje strane na važnost obvezivanja na postizanje cilja izdvajanja udjela od 0,7 % BND-a za službenu razvojnu pomoć i na podupiranje načela usklađenosti politika u interesu razvoja; smatra da partnerstvo nakon isteka Sporazuma iz Cotonoua i Strategija EU-a za Afriku mogu imati koristi od stvarne suradnje s Ujedinjenom Kraljevinom u kojoj se razmatraju visoki standardi socijalne zaštite, zaštite ljudskih prava i zaštite okoliša kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja i Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

155.

| 156. | ističe da je u uzajamnom interesu EU-a i Ujedinjene Kraljevine, koji je još i veći zbog njihove geografske blizine, da surađuju na razvoju djelotvornih i istinski interoperabilnih obrambenih kapaciteta, uključujući s Europskom obrambenom agencijom, s kojom bi trebalo sklopiti administrativni sporazum te nastaviti s iznimno vrijednim partnerstvima u okviru NATO-a i programa EU-a za obranu i vanjsku sigurnost, programa Galileo u području kibersigurnosti i borbe protiv ciljnih kampanja dezinformacija i kibernapada kako je pokazala aktualna pandemija bolesti COVID-19; podsjeća da je u pogledu sudjelovanja u javno reguliranoj usluzi programa Galileo moguć i potreban poseban sporazum; također napominje da bi se u pogledu predstojećeg Europskog obrambenog fonda Ujedinjena Kraljevina mogla pridružiti pod uvjetima zadanima za treće zemlje; poziva EU i Ujedinjenu Kraljevinu da izrade zajednički pristup standardizaciji obrambene tehnologije; |
| --- | --- |

156.

| 157. | očekuje da će Ujedinjena Kraljevina moći nastaviti uspostavljenu suradnju i razmjenu informacija s nacionalnim tijelima u području kibersigurnosti; |
| --- | --- |

157.

| 158. | podsjeća da je u zakonodavstvima EU-a i Ujedinjene Kraljevine trenutačno na snazi niz restriktivnih mjera (režima sankcija); uviđa djelotvornu upotrebu sankcija za ljudska prava, demokraciju, vladavinu prava u skladu s Poveljom UN-a; naglašava činjenicu da će Ujedinjena Kraljevina i dalje biti obvezna primjenjivati režime sankcija UN-a nakon svojeg povlačenja te poziva Ujedinjenu Kraljevinu da nastavi usklađivati svoju politiku sankcija s EU-om; poziva obje strane da uspostave odgovarajući mehanizam koordinacije za sankcije, i da blisko surađuju u vezi sa sankcijama na svjetskim forumima, kako bi se maksimalno povećao njihov utjecaj i osigurala konvergencija te kako bi se ostvarili zajednički interesi u promicanju zajedničkih vrijednosti; |
| --- | --- |

158.

| 159. | potiče Ujedinjenu Kraljevinu da sudjeluje u relevantnim agencijama EU-a i preuzme istaknutu ulogu u operacijama EU-a za upravljanje krizama te u misijama i operacijama ZSOP-a, među ostalim u humanitarnim misijama i misijama spašavanja, sprečavanju sukoba i očuvanju mira, vojnom savjetovanju i pomoći te stabilizaciji nakon sukoba, kao i u projektima u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO), u slučajevima kada je pozvana na sudjelovanje, te naglašava da bi takvo sudjelovanje trebalo podlijegati strogim uvjetima kojima se poštuje autonomija EU-a pri donošenju odluka, kao i suverenitet Ujedinjene Kraljevine i načelo uravnoteženih prava i obveza, te se temeljiti na efektivnom reciprocitetu, koji uključuje pravedne i primjerene financijske doprinose; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da redovno obavještavaju Parlament o procesu političkog dijaloga s Ujedinjenom Kraljevinom i o glavnim aspektima razmjene informacija o ZSOP-u i upravljanja kriznim situacijama; |
| --- | --- |

159.

| 160. | podsjeća na to da su učinkoviti međunarodni režimi kontrole oružja, razoružanja i neširenja oružja okosnica globalne i europske sigurnosti; podsjeća na važnost dosljedne i vjerodostojne europske strategije za multilateralne pregovore na globalnoj razini, kao i u pogledu regionalnih mjera za smirivanje napetosti i izgradnju povjerenja; podsjeća na važnu ulogu koju je Ujedinjena Kraljevina nosila u pogledu razvoja i uspostave takvih normi, institucija i organizacija; poziva Ujedinjenu Kraljevinu da izradi zajedničku strategiju s EU-om u pogledu tog područja politike, osobito u skladu s programom UN-a za razoružanje; poziva Ujedinjenu Kraljevinu da se obveže na daljnje poštovanje kriterija jednakih onima koji su objedinjeni u Zajedničkom stajalištu 2008/944/ZVSP (19) i da zajedno s EU-om promiče univerzalizaciju i strogu provedbu Ugovora o trgovini oružjem, Ugovora o neširenju oružja i obnovu Novoga START-a; |
| --- | --- |

160.

| 161. | naglašava veliku važnost konzularne i diplomatske suradnje između EU-a i Ujedinjene Kraljevine jer bi se tako osigurala učinkovita pomoć građanima i omogućilo i Ujedinjenoj Kraljevini i EU-u da građanima pruže mogućnost da uživaju konzularnu zaštitu u trećim zemljama u kojima jedna od dviju stranaka nema diplomatsko predstavništvo, u skladu s točkom (c) članka 20. UFEU-a; |
| --- | --- |

161.

| 162. | ističe činjenicu da je pandemija bolesti COVID-19 ukazala na važnost vojnih kapaciteta i sredstava, pri čemu europske oružane snage imaju ključnu ulogu u podupiranju civilnih napora u borbi protiv pandemije, uz istovremenu provedbu svojih temeljnih misija; naglašava da je ova pandemija ukazala na važnost strateške autonomije EU-a i europske obrambene suradnje kako bi se europsko stanovništvo zaštitilo u kriznim vremenima i ojačala otpornost država članica; smatra da bi trebalo uspostaviti mehanizme za brzu suradnju između Unije i Ujedinjene Kraljevine u slučaju budućih kriza sličnog karaktera i razmjera; smatra da bi europske vojne medicinske službe trebale stvoriti mrežu za razmjenu informacija i potporu na temelju iskustva stečenog tijekom pandemije bolesti COVID-19 kako bi se potaknula europska otpornost većih razmjera u izvanrednim i kriznim vremenima; smatra da bi sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine u svakoj takvoj europskoj vojnoj medicinskoj mreži u budućnosti bilo uzajamno korisno; |
| --- | --- |

162.

Institucionalne odredbe i upravljanje

| 163. | ističe da bi cjelokupni Sporazum s Ujedinjenom Kraljevinom kao trećom zemljom, uključujući odredbe o ravnopravnim uvjetima, posebnim sektorskim pitanjima i tematskim područjima suradnje i ribarstva, trebao uključivati uspostavu jedinstvenog, dosljednog i pouzdanog sustava upravljanja kao sveobuhvatnog okvira koji obuhvaća zajednički stalni nadzor i upravljanje Sporazumom, kao i transparentne mehanizme za rješavanje sporova, sukladnost i provedbu sa sankcijama i privremenim mjerama, prema potrebi, u pogledu tumačenja i primjene svih odredbi Sporazuma; |
| --- | --- |

163.

| 164. | smatra da bi se jedinstven, sveobuhvatan i horizontalan mehanizam upravljanja trebao primjenjivati na budući odnos s Ujedinjenom Kraljevinom u cjelini, uključujući sve dopunske sporazume koji će se možda sklopiti u kasnijoj fazi, istodobno jamčeći dosljednost s odredbama Sporazuma o povlačenju i izbjegavajući manjkavosti; ističe da će mehanizam za rješavanje sporova morati biti robustan i da bi se njime trebale predvidjeti postupne sankcije i pravni lijekovi kada se utvrdi da jedna od stranaka krši Sporazum te da će se takvim mehanizmom morati osigurati učinkovita, brzo provediva i odvraćajuća pravna sredstva; ističe da će Parlament i dalje pojačano pratiti provedbu svih odredbi; podsjeća da je Ujedinjena Kraljevina, kao bivša država članica, razvila važnu institucijsku suradnju i dijaloške strukture s EU-om koje bi trebale olakšati sklapanje tih horizontalnih dogovora; ponavlja da EU od Ujedinjene Kraljevine očekuje veću razinu ambicije u pogledu upravljanja kako bi izgradili čvrsto buduće partnerstvo; |
| --- | --- |

164.

| 165. | insistira da je apsolutno nužno da se tim sustavom upravljanja, poštujući autonomiju obiju strana, u potpunosti očuva autonomija EU-a u donošenju odluka te njegov pravni i sudski poredak, uključujući ulogu Parlamenta i Vijeća kao suzakonodavaca prava Unije, te ulogu Suda Europske unije kao jedinog tumača prava EU-a i Povelje EU-a o temeljnim pravima; smatra da sustavi upravljanja, kad je riječ o odredbama koje se temelje na konceptima iz prava EU-a, moraju jamčiti upućivanje na Sud Europske unije; |
| --- | --- |

165.

| 166. | pozdravlja prijedlog da se uspostavi Parlamentarna skupština za partnerstvo za zastupnike u Europskom parlamentu i Parlamentu Ujedinjene Kraljevine, s pravom na primanje obavijesti od Vijeća za partnerstvo i podnošenje preporuka, te ističe da bi Sporazum trebao pružiti pravnu osnovu za odredbe kojima se omogućuje institucionalna uspostava tog tijela; |
| --- | --- |

166.

| 167. | zahtijeva da se poštuje uloga Parlamenta u kontekstu provedbe odredbi o regulatornoj suradnji kako bi se zajamčilo njegovo izvršavanje ispravnog političkog nadzora, te njegova prava i ovlasti kao suzakonodavca; podsjeća na pravo Parlamenta da bude obaviješten o dogovorima o reviziji Sporazuma; |
| --- | --- |

167.

| 168. | naglašava da za cijeli Sporazum trebale vrijediti odredbe o dijalogu civilnog društva, sudjelovanju dionika i savjetovanju obiju stranaka, u skladu sa stavkom 125. Političke izjave, koje bi prije svega trebalo obuhvaćati socijalne partnere, uključujući organizacije i udruženja zaposlenika koja predstavljaju i građane EU-a koji žive i rade u Ujedinjenoj Kraljevini i građane Ujedinjene Kraljevine u EU-u; insistira na osnivanju domaćih savjetodavnih skupina za nadzor provedbe Sporazuma; |
| --- | --- |

168.

| 169. | podupire stalno sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine kao promatrača u svojstvu treće zemlje bez ovlasti donošenja odluka u neregulatornim agencijama EU-a, primjerice u području prometa, okoliša ili zapošljavanja, kao i moguće sporazume o suradnji Ujedinjene Kraljevine s istovrijednim regulatornim agencijama kao što su Europska agencija za kemikalije, Europska agencija za sigurnost zračnog prometa i Europska agencija za pomorsku sigurnost radi razmjene podataka, najboljih praksi i znanstvenih spoznaja; ponovno poziva Komisiju da, uzimajući u obzir status Ujedinjene Kraljevine kao treće zemlje izvan schengenskog prostora i kao ključnog partnera u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala, razmotri moguću buduću praktičnu suradnju između vlasti Ujedinjene Kraljevine i agencija EU-a u području pravosuđa i unutarnjih poslova; |
| --- | --- |

169.

o

o o

| 170. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Komisiji i, radi obavijesti, Vijeću, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske. |
| --- | --- |

170.

---

(1)  SL L 58, 27.2.2020., str. 53.

(2)  SL C 298, 23.8.2018., str. 24.

(3)  SL C 346, 27.9.2018., str. 2.

(4)  SL C 369, 11.10.2018., str. 32.

(5)  SL C 162, 10.5.2019., str. 40.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0016.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0006.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0033.

(9)  UKTF(2020)14.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0018.

(11)  SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

(12)  SL C 34, 31.1.2020., str. 1.

(13)  SL L 58, 27.2.2020., str. 53.

(14)  U budući je sporazum potrebno uključiti ad hoc mehanizam protiv rizika „zamjene” kako bi se unutarnje tržište zaštitilo od situacije u kojoj Ujedinjena Kraljevina odluči uvoziti jeftinu robu iz trećih zemalja (kako bi zadovoljila domaću potrošnju), a na unosnije tržište EU-a izvoziti svoje domaće proizvode bez plaćanja carina. Taj bi fenomen koji ne mogu spriječiti pravila o podrijetlu i od kojeg bi korist ostvarile Ujedinjena Kraljevina i treće zemlje destabilizirao poljoprivredni sektor EU-a te stoga zahtijeva posebne operativne mehanizme.

(15)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(16)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

(17)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

(18)  Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (SL L 95, 15.4.2010., str. 1.).

(19)  SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

---

petak, 19. lipnja 2020.

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/114 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/114

---

P9_TA(2020)0167

Istočno partnerstvo uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020.

Preporuka Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Istočnom partnerstvu, uoči sastanka na vrhu u lipnju 2020. (2019/2209(INI))

(2021/C 362/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3. i 8. te glavu V., osobito članke 21., 22., 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3. i 8. te glavu V., osobito članke 21., 22., 36. i 37. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), kao i dio peti Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir uspostavu Istočnog partnerstva u Pragu 7. svibnja 2009. kao zajedničkog pothvata EU-a i njegovih šest istočnoeuropskih partnera Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uspostavu Istočnog partnerstva u Pragu 7. svibnja 2009. kao zajedničkog pothvata EU-a i njegovih šest istočnoeuropskih partnera Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva održanih u Pragu 2009., Varšavi 2011., Vilniusu 2013., Rigi 2015. i Bruxellesu 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave sa sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva održanih u Pragu 2009., Varšavi 2011., Vilniusu 2013., Rigi 2015. i Bruxellesu 2017.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane (1) i Gruzije s druge strane1, Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Republike Moldove s druge strane (2) te Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane i Ukrajine s druge strane (3), uključujući detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine i Sveobuhvatan i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane (1) i Gruzije s druge strane1, Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Republike Moldove s druge strane (2) te Sporazum o pridruživanju između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane i Ukrajine s druge strane (3), uključujući detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine i Sveobuhvatan i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (4),

| — | uzimajući u obzir prioritete partnerstva između EU-a i Azerbajdžana koje je podržalo Vijeće za suradnju 28. rujna 2018. (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prioritete partnerstva između EU-a i Azerbajdžana koje je podržalo Vijeće za suradnju 28. rujna 2018. (5),

| — | uzimajući u obzir završne izjave i preporuke sa sjednica odbora za parlamentarnu suradnju s Ukrajinom i Moldovom održanih 19. prosinca 2019.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završne izjave i preporuke sa sjednica odbora za parlamentarnu suradnju s Ukrajinom i Moldovom održanih 19. prosinca 2019.;

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Parlamenta o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike od 18. prosinca 2019. (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Parlamenta o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike od 18. prosinca 2019. (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća (7) o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća (7) o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva,

| — | uzimajući u obzir sporazume između Europske unije i Republike Armenije (8) i Republike Azerbajdžana (9) o pojednostavljenju izdavanja viza i potpisivanje Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza od strane Europske unije i Republike Bjelarusa od 8. siječnja 2020. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazume između Europske unije i Republike Armenije (8) i Republike Azerbajdžana (9) o pojednostavljenju izdavanja viza i potpisivanje Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza od strane Europske unije i Republike Bjelarusa od 8. siječnja 2020. (10),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Europske komisije i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. ožujka 2020. upućenu Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje ostvaruje rezultate za sve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Europske komisije i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. ožujka 2020. upućenu Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Jačanje otpornosti – Istočno partnerstvo koje ostvaruje rezultate za sve”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o europskoj politici susjedstva i Istočnom partnerstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove o europskoj politici susjedstva i Istočnom partnerstvu,

| — | uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronesta, Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, Foruma za civilno društvo Istočnog partnerstva, Odbora regija i Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke i aktivnosti Parlamentarne skupštine Euronesta, Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, Foruma za civilno društvo Istočnog partnerstva, Odbora regija i Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 9. prosinca 2019. naslovljenu „Budućnost strategije Trio Plus 2030.: izgradnja budućnosti Istočnog partnerstva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 9. prosinca 2019. naslovljenu „Budućnost strategije Trio Plus 2030.: izgradnja budućnosti Istočnog partnerstva”,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju EU-a i revidiranu Europsku politiku susjedstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju EU-a i revidiranu Europsku politiku susjedstva,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju Vijeća Europe za zaštitu nacionalnih manjina i Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 20. svibnja 2010. o potrebi za strategijom EU-a za južni Kavkaz (11), od 23. listopada 2013. o europskoj politici susjedstva (12), od 18. rujna 2014. o stanju u Ukrajini i trenutačnom stanju odnosa između EU-a i Rusije (13), od 15. siječnja 2015. o stanju u Ukrajini (14), od 15. travnja 2015. o stotoj obljetnici genocida nad Armencima (15), od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva (16), od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (17), od 23. studenoga 2016. o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (18), od 13. prosinca 2016. o pravima žena u državama Istočnog partnerstva (19) , od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim političkim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu (20), od 19. travnja 2018. o Bjelarusu (21), od 14. lipnja 2018. o okupiranim teritorijima u Gruziji deset godina nakon ruske invazije (22), od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (23), od 4. listopada 2018. o pogoršavanju medijskih sloboda u Bjelarusu, a posebno o slučaju Povelje 97 (24), od 14. studenoga 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju EU-a s Moldovom (25), od 14. studenoga 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije (26) i od 12. prosinca 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 20. svibnja 2010. o potrebi za strategijom EU-a za južni Kavkaz (11), od 23. listopada 2013. o europskoj politici susjedstva (12), od 18. rujna 2014. o stanju u Ukrajini i trenutačnom stanju odnosa između EU-a i Rusije (13), od 15. siječnja 2015. o stanju u Ukrajini (14), od 15. travnja 2015. o stotoj obljetnici genocida nad Armencima (15), od 9. srpnja 2015. o pregledu europske politike susjedstva (16), od 21. siječnja 2016. o sporazumima o pridruživanju/područjima produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Gruzijom, Moldovom i Ukrajinom (17), od 23. studenoga 2016. o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (18), od 13. prosinca 2016. o pravima žena u državama Istočnog partnerstva (19) , od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim političkim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu (20), od 19. travnja 2018. o Bjelarusu (21), od 14. lipnja 2018. o okupiranim teritorijima u Gruziji deset godina nakon ruske invazije (22), od 4. srpnja 2018. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (23), od 4. listopada 2018. o pogoršavanju medijskih sloboda u Bjelarusu, a posebno o slučaju Povelje 97 (24), od 14. studenoga 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju EU-a s Moldovom (25), od 14. studenoga 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije (26) i od 12. prosinca 2018. o provedbi Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine (27),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji, posebno one povezane s djelovanjem Rusije na državnom području zemalja Istočnog partnerstva, kršenjem prava krimskih Tatara, okupacijom dijelova Gruzije i povezanim aktivnostima za uvođenje granica, kao i neprijateljskom propagandom i dezinformacijama protiv EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji, posebno one povezane s djelovanjem Rusije na državnom području zemalja Istočnog partnerstva, kršenjem prava krimskih Tatara, okupacijom dijelova Gruzije i povezanim aktivnostima za uvođenje granica, kao i neprijateljskom propagandom i dezinformacijama protiv EU-a i zemalja Istočnog partnerstva,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i ESVD-u o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (28) i svoju preporuku od 4. srpnja 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o pregovorima o sveobuhvatnom sporazumu između EU-a i Azerbajdžana (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 15. studenoga 2017. Vijeću, Komisiji i ESVD-u o Istočnom partnerstvu uoči sastanka na vrhu u studenome 2017. (28) i svoju preporuku od 4. srpnja 2018. Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o pregovorima o sveobuhvatnom sporazumu između EU-a i Azerbajdžana (29),

| — | uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za međunarodnu trgovinu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0112/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0112/2020),

| A. | budući da u doglednoj budućnosti EU ostaje dominantna politička i gospodarska moć Europe te da zbog toga ima odgovornost prema susjednim zemljama; |
| --- | --- |

A.

budući da u doglednoj budućnosti EU ostaje dominantna politička i gospodarska moć Europe te da zbog toga ima odgovornost prema susjednim zemljama;

| B. | budući da se u Globalnoj strategiji EU-a iz lipnja 2016. navodi da je prioritet EU-a poticanje otpornih, dobro uređenih, prosperitetnih i usklađenih država u susjedstvu; |
| --- | --- |

B.

budući da se u Globalnoj strategiji EU-a iz lipnja 2016. navodi da je prioritet EU-a poticanje otpornih, dobro uređenih, prosperitetnih i usklađenih država u susjedstvu;

| C. | budući da je Istočno partnerstvo u svojoj prirodi uključivo, da se temelji na zajedničkim interesima i razumijevanju, podjeli odgovornosti i nadležnosti, diferencijaciji i uvjetovanosti te teži zajedničkoj predanosti Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Republike Moldove, Ukrajine i Europske unije produbljivanju međusobnih odnosa i pridržavanju međunarodnog prava i ključnih vrijednosti, uključujući demokraciju, poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, vladavinu prava, neovisnost i nepristranost pravosuđa te načela socijalnog tržišnog gospodarstva, održivog razvoja i dobrog upravljanja, s ciljem povećanja stabilnosti i blagostanja; |
| --- | --- |

C.

budući da je Istočno partnerstvo u svojoj prirodi uključivo, da se temelji na zajedničkim interesima i razumijevanju, podjeli odgovornosti i nadležnosti, diferencijaciji i uvjetovanosti te teži zajedničkoj predanosti Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Republike Moldove, Ukrajine i Europske unije produbljivanju međusobnih odnosa i pridržavanju međunarodnog prava i ključnih vrijednosti, uključujući demokraciju, poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, vladavinu prava, neovisnost i nepristranost pravosuđa te načela socijalnog tržišnog gospodarstva, održivog razvoja i dobrog upravljanja, s ciljem povećanja stabilnosti i blagostanja;

| D. | budući da pojačana suradnja između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva nije linearni proces i da se punopravna suradnja može postići i održati samo ako se tijekom ustavnog i zakonodavnog postupka poštuju temeljne europske vrijednosti i načela te ako se zajamči borba protiv korupcije, organiziranog kriminala, pranja novca, oligarhijskih struktura i nepotizma; naglašava, međutim, da se u ozbiljnim slučajevima nazadovanja suradnja može obustaviti; |
| --- | --- |

D.

budući da pojačana suradnja između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva nije linearni proces i da se punopravna suradnja može postići i održati samo ako se tijekom ustavnog i zakonodavnog postupka poštuju temeljne europske vrijednosti i načela te ako se zajamči borba protiv korupcije, organiziranog kriminala, pranja novca, oligarhijskih struktura i nepotizma; naglašava, međutim, da se u ozbiljnim slučajevima nazadovanja suradnja može obustaviti;

| E. | budući da su određene zemlje Istočnog partnerstva odlučile ostvariti bližu političku, ljudsku i gospodarsku integraciju s EU-om, na temelju načela diferencije i u skladu s rezultatima i težnjama te su sklopile ambiciozne sporazume o pridruživanju o detaljnim i sveobuhvatnim područjima slobodne trgovine, postigle dogovor o bezviznom režimu te sklopile sporazume o zajedničkom zračnom prostoru; osim toga, izjavile su da je članstvo u EU-u njihov strateški cilj i već su dokazale svoju sposobnost da zajamče veću stabilnost, sigurnost, blagostanje i otpornost u istočnom susjedstvu; budući da je potpora javnosti prema europskim integracijama i dalje velika; |
| --- | --- |

E.

budući da su određene zemlje Istočnog partnerstva odlučile ostvariti bližu političku, ljudsku i gospodarsku integraciju s EU-om, na temelju načela diferencije i u skladu s rezultatima i težnjama te su sklopile ambiciozne sporazume o pridruživanju o detaljnim i sveobuhvatnim područjima slobodne trgovine, postigle dogovor o bezviznom režimu te sklopile sporazume o zajedničkom zračnom prostoru; osim toga, izjavile su da je članstvo u EU-u njihov strateški cilj i već su dokazale svoju sposobnost da zajamče veću stabilnost, sigurnost, blagostanje i otpornost u istočnom susjedstvu; budući da je potpora javnosti prema europskim integracijama i dalje velika;

| F. | budući da druge zemlje Istočnog partnerstva imaju diferenciraniju razinu ambicije prema EU-u; budući da je Armenija dio gospodarskih (euroazijska gospodarska unija) i vojnih (Organizacija ugovora o zajedničkoj sigurnosti) regionalnih integracijskih struktura pod vodstvom Rusije i da ima sporazum o sveobuhvatnom i pojačanom partnerstvu s EU-om; budući da Azerbajdžan od 2017. pregovara o novom sveobuhvatnom sporazumu s EU-om koji će zamijeniti Sporazum o partnerstvu i suradnji iz 1999.; budući da Bjelarus nema ugovorni odnos temeljen na ugovorima s EU-om, no nedavno su potpisani sporazumi o pojednostavnjenju viznog režima i ponovnom prihvatu; |
| --- | --- |

F.

budući da druge zemlje Istočnog partnerstva imaju diferenciraniju razinu ambicije prema EU-u; budući da je Armenija dio gospodarskih (euroazijska gospodarska unija) i vojnih (Organizacija ugovora o zajedničkoj sigurnosti) regionalnih integracijskih struktura pod vodstvom Rusije i da ima sporazum o sveobuhvatnom i pojačanom partnerstvu s EU-om; budući da Azerbajdžan od 2017. pregovara o novom sveobuhvatnom sporazumu s EU-om koji će zamijeniti Sporazum o partnerstvu i suradnji iz 1999.; budući da Bjelarus nema ugovorni odnos temeljen na ugovorima s EU-om, no nedavno su potpisani sporazumi o pojednostavnjenju viznog režima i ponovnom prihvatu;

| G. | budući da su od uspostave Istočnog partnerstva partnerske zemlje, zbog unutarnjih i vanjskih čimbenika, imale različitu brzinu provedbe političkih i gospodarskih reformi te da još nisu dosegnule točku kada te reforme postaju nepovratne; |
| --- | --- |

G.

budući da su od uspostave Istočnog partnerstva partnerske zemlje, zbog unutarnjih i vanjskih čimbenika, imale različitu brzinu provedbe političkih i gospodarskih reformi te da još nisu dosegnule točku kada te reforme postaju nepovratne;

| H. | budući da je održavanje dugoročne europske perspektive za zainteresirane zemlje Istočnog partnerstva katalizator demokratizacije i daljnjih reformi u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

H.

budući da je održavanje dugoročne europske perspektive za zainteresirane zemlje Istočnog partnerstva katalizator demokratizacije i daljnjih reformi u zemljama Istočnog partnerstva;

| I. | budući da postoji potreba za poticanjem razvoja prilagođenih strategija za sve zemlje Istočnog partnerstva te za promicanjem ambicioznijih oblika suradnje i integracije, ako to žele partnerske zemlje, kao i za podupiranjem i održavanjem velike brzine provedbe reformi povezanih s europskim integracijama; |
| --- | --- |

I.

budući da postoji potreba za poticanjem razvoja prilagođenih strategija za sve zemlje Istočnog partnerstva te za promicanjem ambicioznijih oblika suradnje i integracije, ako to žele partnerske zemlje, kao i za podupiranjem i održavanjem velike brzine provedbe reformi povezanih s europskim integracijama;

| J. | budući da se taj cilj može postići pod uvjetom da se ostvari napredak u pogledu vladavine prava i jačanja demokracije te da se pravodobno, autentično, održivo i učinkovito provedu sveobuhvatne reforme uz potporu fleksibilnih instrumenata EU-a i u skladu s međunarodnim obvezama, uz istodobno poštovanje temeljnih ljudskih prava i prava manjina; |
| --- | --- |

J.

budući da se taj cilj može postići pod uvjetom da se ostvari napredak u pogledu vladavine prava i jačanja demokracije te da se pravodobno, autentično, održivo i učinkovito provedu sveobuhvatne reforme uz potporu fleksibilnih instrumenata EU-a i u skladu s međunarodnim obvezama, uz istodobno poštovanje temeljnih ljudskih prava i prava manjina;

| K. | iako su postignuća i snažnija diferencijacija u bilateralnim odnosima između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva s kojima je potpisan sporazum o pridruživanju dobrodošli, sada je vrijeme da se tim zemljama daju jasnije smjernice o posebnim prioritetima reformi, kriterijima za usklađivanje i o sljedećim koracima u procesu integracije u EU; |
| --- | --- |

K.

iako su postignuća i snažnija diferencijacija u bilateralnim odnosima između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva s kojima je potpisan sporazum o pridruživanju dobrodošli, sada je vrijeme da se tim zemljama daju jasnije smjernice o posebnim prioritetima reformi, kriterijima za usklađivanje i o sljedećim koracima u procesu integracije u EU;

| L. | budući da je glavni cilj sporazumâ o pridruživanju odnosno području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine stvaranje potrebnih uvjeta za ubrzanje političkog pridruživanja i daljnje gospodarske integracije između EU-a i zainteresiranih partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

L.

budući da je glavni cilj sporazumâ o pridruživanju odnosno području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine stvaranje potrebnih uvjeta za ubrzanje političkog pridruživanja i daljnje gospodarske integracije između EU-a i zainteresiranih partnerskih zemalja;

| M. | budući da se neovisnost, suverenitet i teritorijalna cjelovitost zemalja Istočnog partnerstva još uvijek narušavaju neriješenim regionalnim sukobima, vanjskom agresijom i kontinuiranom okupacijom teritorija nekih od tih zemalja, što narušava stanje ljudskih prava, predstavlja prepreku povećanju blagostanja, stabilnosti i rasta Istočnog partnerstva te sprječava djelovanje EU-a, čime se ugrožava cijeli projekt Istočnog partnerstva; budući da u većini tih sukoba Rusija ima aktivnu ulogu agresora kroz hibridno ratovanje, politiku nezakonite okupacije i pripajanja, kibernapade, propagandu i dezinformiranje, što ugrožava europsku sigurnost u cjelini; |
| --- | --- |

M.

budući da se neovisnost, suverenitet i teritorijalna cjelovitost zemalja Istočnog partnerstva još uvijek narušavaju neriješenim regionalnim sukobima, vanjskom agresijom i kontinuiranom okupacijom teritorija nekih od tih zemalja, što narušava stanje ljudskih prava, predstavlja prepreku povećanju blagostanja, stabilnosti i rasta Istočnog partnerstva te sprječava djelovanje EU-a, čime se ugrožava cijeli projekt Istočnog partnerstva; budući da u većini tih sukoba Rusija ima aktivnu ulogu agresora kroz hibridno ratovanje, politiku nezakonite okupacije i pripajanja, kibernapade, propagandu i dezinformiranje, što ugrožava europsku sigurnost u cjelini;

| N. | budući da su europsko blagostanje i sigurnost usko povezani sa stanjem susjednih zemalja, a posebno zemalja Istočnog partnerstva; budući da se Istočnim partnerstvom nastoje ostvariti zajednički ciljevi dobrosusjedskih odnosa i regionalne suradnje te da bi se revidiranom europskom politikom susjedstva trebali poticati i jačati kapaciteti za rješavanje bilateralnih sporova i trebalo težiti pomirenju među društvima u istočnom susjedstvu; |
| --- | --- |

N.

budući da su europsko blagostanje i sigurnost usko povezani sa stanjem susjednih zemalja, a posebno zemalja Istočnog partnerstva; budući da se Istočnim partnerstvom nastoje ostvariti zajednički ciljevi dobrosusjedskih odnosa i regionalne suradnje te da bi se revidiranom europskom politikom susjedstva trebali poticati i jačati kapaciteti za rješavanje bilateralnih sporova i trebalo težiti pomirenju među društvima u istočnom susjedstvu;

| O. | budući da Europski parlament osuđuje kršenje suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti zemalja Istočnog partnerstva, ne priznaje prisilne promjene njihovih granica i pokušaje pripajanja njihovih teritorija te se protivi upotrebi sile ili prijetnji silom, dijeleći predanost EU-a pružanju potpore mirnom rješavanju sukoba diplomatskim putem i u skladu s normama i načelima međunarodnog prava, Poveljom UN-a i Helsinškim završnim aktom, posebno u sukobima u kojima sudjeluje Rusija; |
| --- | --- |

O.

budući da Europski parlament osuđuje kršenje suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti zemalja Istočnog partnerstva, ne priznaje prisilne promjene njihovih granica i pokušaje pripajanja njihovih teritorija te se protivi upotrebi sile ili prijetnji silom, dijeleći predanost EU-a pružanju potpore mirnom rješavanju sukoba diplomatskim putem i u skladu s normama i načelima međunarodnog prava, Poveljom UN-a i Helsinškim završnim aktom, posebno u sukobima u kojima sudjeluje Rusija;

| P. | budući da je od uspostave Istočnog partnerstva EU proširio i održao svoju političku, gospodarsku i sigurnosnu prisutnost u zemljama Istočnog susjedstva, čime je povećao mogućnost i priliku za promicanje svojih vrijednosti i načela i međuovisnosti između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

P.

budući da je od uspostave Istočnog partnerstva EU proširio i održao svoju političku, gospodarsku i sigurnosnu prisutnost u zemljama Istočnog susjedstva, čime je povećao mogućnost i priliku za promicanje svojih vrijednosti i načela i međuovisnosti između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva;

| Q. | budući da zemlje Istočnog partnerstva mogu odigrati značajnu ulogu u izravnom pristupu srednjoj Aziji i doprinijeti strategiji EU-a za srednju Aziju kao pouzdani istočnoeuropski partneri; |
| --- | --- |

Q.

budući da zemlje Istočnog partnerstva mogu odigrati značajnu ulogu u izravnom pristupu srednjoj Aziji i doprinijeti strategiji EU-a za srednju Aziju kao pouzdani istočnoeuropski partneri;

| R. | budući da je EU u okviru Istočnog partnerstva pomogao u pokretanju strukturnih reformi, uključujući reforme institucija i upravljačkih struktura, kao i postavljanju temelja za duboku socioekonomsku i političku preobrazbu diljem istočnog susjedstva; budući da je postignut napredak u usklađivanju zemalja Istočnog partnerstva s regulatornim okvirom EU-a te njegovim normama, standardima i praksama; |
| --- | --- |

R.

budući da je EU u okviru Istočnog partnerstva pomogao u pokretanju strukturnih reformi, uključujući reforme institucija i upravljačkih struktura, kao i postavljanju temelja za duboku socioekonomsku i političku preobrazbu diljem istočnog susjedstva; budući da je postignut napredak u usklađivanju zemalja Istočnog partnerstva s regulatornim okvirom EU-a te njegovim normama, standardima i praksama;

| S. | budući da je izravna posljedica Istočnog partnerstva bila osnaživanje civilnog društva te njihovo povećanje očekivanja i traženje odgovornosti i transparentnosti od vlada zemalja Istočnog partnerstva, što se pokazalo glavnim unutarnjim pokretačem reformi; budući da uspjeh tranzicije u zemljama Istočnog partnerstva, a posebno u trima pridruženim partnerskim zemljama, može dati pozitivan primjer drugim državama; |
| --- | --- |

S.

budući da je izravna posljedica Istočnog partnerstva bila osnaživanje civilnog društva te njihovo povećanje očekivanja i traženje odgovornosti i transparentnosti od vlada zemalja Istočnog partnerstva, što se pokazalo glavnim unutarnjim pokretačem reformi; budući da uspjeh tranzicije u zemljama Istočnog partnerstva, a posebno u trima pridruženim partnerskim zemljama, može dati pozitivan primjer drugim državama;

| T. | budući da su neovisni tužitelji i suci, slobodni sudovi i institucije, snažno civilno društvo i neovisni mediji, koji imaju ulogu čuvara, ključni elementi koje bi EU trebao nastaviti aktivno podupirati u svojem istočnom susjedstvu; |
| --- | --- |

T.

budući da su neovisni tužitelji i suci, slobodni sudovi i institucije, snažno civilno društvo i neovisni mediji, koji imaju ulogu čuvara, ključni elementi koje bi EU trebao nastaviti aktivno podupirati u svojem istočnom susjedstvu;

| U. | budući da su snažne i otporne institucije, rasprostranjenost vladavine prava, provedba reformi pravosuđa, kao i borba protiv korupcije i pranja novca, ključni za izgradnju poštenog, stabilnog i pouzdanog okruženja, koje zatim može privući i održati dugoročna ulaganja i rast u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

U.

budući da su snažne i otporne institucije, rasprostranjenost vladavine prava, provedba reformi pravosuđa, kao i borba protiv korupcije i pranja novca, ključni za izgradnju poštenog, stabilnog i pouzdanog okruženja, koje zatim može privući i održati dugoročna ulaganja i rast u zemljama Istočnog partnerstva;

| V. | budući da je na 10. obljetnicu Istočnog partnerstva Europsko vijeće naglasilo važnost strateškog partnerstva sa zemljama Istočnog partnerstva te pozvalo Komisiju i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da izrade dugoročne prijedloge politika za pripremu sastanka na vrhu u lipnju 2020.; |
| --- | --- |

V.

budući da je na 10. obljetnicu Istočnog partnerstva Europsko vijeće naglasilo važnost strateškog partnerstva sa zemljama Istočnog partnerstva te pozvalo Komisiju i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da izrade dugoročne prijedloge politika za pripremu sastanka na vrhu u lipnju 2020.;

| W. | budući da je Europski parlament predan donošenju godišnjih rezolucija o provedbi sporazumâ o pridruživanju/području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine od strane pridruženih zemalja te barem dvogodišnjih preporuka o odnosima s ostalim zemljama Istočnog partnerstva i politikama Istočnog partnerstva u cjelini; |
| --- | --- |

W.

budući da je Europski parlament predan donošenju godišnjih rezolucija o provedbi sporazumâ o pridruživanju/području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine od strane pridruženih zemalja te barem dvogodišnjih preporuka o odnosima s ostalim zemljama Istočnog partnerstva i politikama Istočnog partnerstva u cjelini;

| 1. | preporučuje Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da:






  (a) | potvrde da su zemlje Istočnog partnerstva preuzimale sve veću odgovornost i nadležnost u pogledu inicijative Istočnog partnerstva; naglase važnost stremljenja prema trajnom poticanju učinkovite suradnje, intenzivnog dijaloga i bliskog partnerstva u okviru Istočnog partnerstva, pojačanih transformacijskim učinkom politike Istočnog partnerstva kojim se podupiru reforme koje donose pozitivne političke, društvene, gospodarske i pravne promjene u zemljama Istočnog partnerstva, uzimajući u obzir razinu njihovih ambicija u pogledu EU-a; istaknu težnje pridruženih zemalja za sve bližim odnosima s EU-om; potvrde suvereno pravo zemalja Istočnog partnerstva da slobodno biraju svoju razinu suradnje ili integracije s EU-om te da odbiju svaki vanjski pritisak na njihov izbor; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

potvrde da su zemlje Istočnog partnerstva preuzimale sve veću odgovornost i nadležnost u pogledu inicijative Istočnog partnerstva; naglase važnost stremljenja prema trajnom poticanju učinkovite suradnje, intenzivnog dijaloga i bliskog partnerstva u okviru Istočnog partnerstva, pojačanih transformacijskim učinkom politike Istočnog partnerstva kojim se podupiru reforme koje donose pozitivne političke, društvene, gospodarske i pravne promjene u zemljama Istočnog partnerstva, uzimajući u obzir razinu njihovih ambicija u pogledu EU-a; istaknu težnje pridruženih zemalja za sve bližim odnosima s EU-om; potvrde suvereno pravo zemalja Istočnog partnerstva da slobodno biraju svoju razinu suradnje ili integracije s EU-om te da odbiju svaki vanjski pritisak na njihov izbor;

| (b) | naglase da u skladu s člankom 49. UEU-a svaka europska država može podnijeti zahtjev za članstvo u EU-u pod uvjetom da poštuje vrijednosti ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kako je navedeno u članku 2. UEU-a; potvrde da, iako pristupanje nije predviđeno u okviru Istočnog partnerstva, politika Istočnog partnerstva može olakšati proces postupne integracije u EU; uzmu u obzir da i EU i dotična zemlja Istočnog partnerstva moraju biti dobro pripremljeni za eventualni proces pristupanja, uzimajući u obzir budući proces reformi EU-a i približavanje partnerske zemlje pravnoj stečevini EU-a, kao i njezinu usklađenost s kriterijima za članstvo u EU-u; osiguraju potpunu provedbu postojećih sporazuma između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva kao prvi korak u tom postupnom procesu integracije; |
| --- | --- |

(b)

naglase da u skladu s člankom 49. UEU-a svaka europska država može podnijeti zahtjev za članstvo u EU-u pod uvjetom da poštuje vrijednosti ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kako je navedeno u članku 2. UEU-a; potvrde da, iako pristupanje nije predviđeno u okviru Istočnog partnerstva, politika Istočnog partnerstva može olakšati proces postupne integracije u EU; uzmu u obzir da i EU i dotična zemlja Istočnog partnerstva moraju biti dobro pripremljeni za eventualni proces pristupanja, uzimajući u obzir budući proces reformi EU-a i približavanje partnerske zemlje pravnoj stečevini EU-a, kao i njezinu usklađenost s kriterijima za članstvo u EU-u; osiguraju potpunu provedbu postojećih sporazuma između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva kao prvi korak u tom postupnom procesu integracije;

| (c) | odmah provedu stratešku viziju usmjerenu na budućnost za sljedeće desetljeće politike Istočnog partnerstva nakon 2020. s ciljem stvaranja koristi prije svega za građane, povećanja otpornosti, poticanja održivog razvoja, jamčenja nepovratnog napretka i produbljivanja suradnje i integracije između EU-a i Istočnog partnerstva, što je i u sigurnosnom i ekonomskom interesu EU-a; |
| --- | --- |

(c)

odmah provedu stratešku viziju usmjerenu na budućnost za sljedeće desetljeće politike Istočnog partnerstva nakon 2020. s ciljem stvaranja koristi prije svega za građane, povećanja otpornosti, poticanja održivog razvoja, jamčenja nepovratnog napretka i produbljivanja suradnje i integracije između EU-a i Istočnog partnerstva, što je i u sigurnosnom i ekonomskom interesu EU-a;

| (d) | osiguraju da zaključci sastanka na vrhu u lipnju 2020. sadrže jasnu strategiju i dugoročnu zajedničku viziju za daljnji angažman i razvoj Istočnog partnerstva nakon 2020. te pojačane obveze i političke poticaje EU-a, kao i obvezu zemalja Istočnog partnerstva da same ispune svoje obveze; potaknu buduća predsjedništva Vijeća EU-a, u skladu s rezolucijama i preporukama Europskog parlamenta, na pripremu detaljnih i ambicioznih programa suradnje sa zemljama Istočnog partnerstva, što bi pomoglo usmjeriti odnose sa zemljama Istočnog partnerstva u uzajamno željenom smjeru u narednim desetljećima; |
| --- | --- |

(d)

osiguraju da zaključci sastanka na vrhu u lipnju 2020. sadrže jasnu strategiju i dugoročnu zajedničku viziju za daljnji angažman i razvoj Istočnog partnerstva nakon 2020. te pojačane obveze i političke poticaje EU-a, kao i obvezu zemalja Istočnog partnerstva da same ispune svoje obveze; potaknu buduća predsjedništva Vijeća EU-a, u skladu s rezolucijama i preporukama Europskog parlamenta, na pripremu detaljnih i ambicioznih programa suradnje sa zemljama Istočnog partnerstva, što bi pomoglo usmjeriti odnose sa zemljama Istočnog partnerstva u uzajamno željenom smjeru u narednim desetljećima;

| (e) | prepoznaju da bi Istočno partnerstvo trebalo i dalje biti privlačan okvir za suradnju i potporu tom procesu u skladu s načelom „više za više” kako bi zemlje Istočnog partnerstva ostale uključene u proces reformi i na putu prema EU-u; |
| --- | --- |

(e)

prepoznaju da bi Istočno partnerstvo trebalo i dalje biti privlačan okvir za suradnju i potporu tom procesu u skladu s načelom „više za više” kako bi zemlje Istočnog partnerstva ostale uključene u proces reformi i na putu prema EU-u;

| (f) | uvide da Istočno partnerstvo može imati obostranu korist, s obzirom da iskustvo zemalja Istočnog partnerstva može koristiti i EU-u i njegovim državama članica kao i zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(f)

uvide da Istočno partnerstvo može imati obostranu korist, s obzirom da iskustvo zemalja Istočnog partnerstva može koristiti i EU-u i njegovim državama članica kao i zemljama Istočnog partnerstva;

| (g) | zadrže uravnotežen pristup između prilagođene diferencijacije u okviru Istočnog partnerstva i uključivosti, usklađenosti i dosljednosti multilateralnog okvira, što je i dalje referentna točka za sve zemlje Istočnog partnerstva; izbjegnu podjelu Istočnog partnerstva prema ambicijama različitih zemalja prema EU-u; razmotre mogućnost da se opseg i dubina suradnje između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva mora utvrditi prema ambicijama stranaka, kao i prema provedbi reformi; potvrde da su sporazumi o pridruživanju/o produbljenoj i sveobuhvatnoj slobodnoj trgovini koji su potpisani s Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom dokaz diferenciranog pristupa i da bi trebali dovesti do dodatno poboljšanih oblika bilateralnih odnosa i planova koji se temelje na načelu „više za više”; |
| --- | --- |

(g)

zadrže uravnotežen pristup između prilagođene diferencijacije u okviru Istočnog partnerstva i uključivosti, usklađenosti i dosljednosti multilateralnog okvira, što je i dalje referentna točka za sve zemlje Istočnog partnerstva; izbjegnu podjelu Istočnog partnerstva prema ambicijama različitih zemalja prema EU-u; razmotre mogućnost da se opseg i dubina suradnje između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva mora utvrditi prema ambicijama stranaka, kao i prema provedbi reformi; potvrde da su sporazumi o pridruživanju/o produbljenoj i sveobuhvatnoj slobodnoj trgovini koji su potpisani s Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom dokaz diferenciranog pristupa i da bi trebali dovesti do dodatno poboljšanih oblika bilateralnih odnosa i planova koji se temelje na načelu „više za više”;

| (h) | razmotre, u svjetlu prilagođenog pristupa, uspostavu strategije pojačane suradnje za tri pridružene zemlje kojom bi se mogao uspostaviti program potpore reformama i ulaganjima u područjima kao što su izgradnja kapaciteta, promet, infrastruktura, povezivost, energetika, pravosuđe i digitalno gospodarstvo, koja bi se kasnije mogla proširiti na preostale zemlje Istočnog partnerstva na temelju pojedinačnih procjena reformskih obveza EU-a i postignutog napretka, imajući na umu potrebu održavanja usklađenosti Istočnog partnerstva i pridržavajući se načela uključivosti; taj dijalog mogao bi uključivati sastanke na marginama Europskog vijeća s čelnicima pridruženih zemalja na strukturiranoj osnovi te redovito sudjelovanje njihovih predstavnika na sastancima radnih skupina i odbora Europskog vijeća; |
| --- | --- |

(h)

razmotre, u svjetlu prilagođenog pristupa, uspostavu strategije pojačane suradnje za tri pridružene zemlje kojom bi se mogao uspostaviti program potpore reformama i ulaganjima u područjima kao što su izgradnja kapaciteta, promet, infrastruktura, povezivost, energetika, pravosuđe i digitalno gospodarstvo, koja bi se kasnije mogla proširiti na preostale zemlje Istočnog partnerstva na temelju pojedinačnih procjena reformskih obveza EU-a i postignutog napretka, imajući na umu potrebu održavanja usklađenosti Istočnog partnerstva i pridržavajući se načela uključivosti; taj dijalog mogao bi uključivati sastanke na marginama Europskog vijeća s čelnicima pridruženih zemalja na strukturiranoj osnovi te redovito sudjelovanje njihovih predstavnika na sastancima radnih skupina i odbora Europskog vijeća;

| (i) | da započnu proces stvaranja zajedničkoga gospodarskog prostora, koji vodi prema integraciji s četiri slobode, u okviru kojeg se olakšava dublja gospodarska integracija zemalja Istočnog partnerstva s politikama EU-a i dublja gospodarska suradnja među zemljama Istočnog partnerstva, koristeći put kojim su kročile zemlje zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

(i)

da započnu proces stvaranja zajedničkoga gospodarskog prostora, koji vodi prema integraciji s četiri slobode, u okviru kojeg se olakšava dublja gospodarska integracija zemalja Istočnog partnerstva s politikama EU-a i dublja gospodarska suradnja među zemljama Istočnog partnerstva, koristeći put kojim su kročile zemlje zapadnog Balkana;

| (j) | da pokrenu dodatne mjere za dublju integraciju i daljnju sektorsku suradnju između zemalja Istočnog partnerstva i EU-a i njihovo sudjelovanje u odabranim agencijama EU-a, platformama za okvir za ulaganja i inicijativama unutar EU-a, uz puno poštovanje postojećih uvjeta i u skladu s pristupom EU-a koji se temelji na poticajima, kako bi se postigla daljnja konvergencija u duhu načela „više za više” i uzimajući u obzir najbolje prakse za potporu reformama; |
| --- | --- |

(j)

da pokrenu dodatne mjere za dublju integraciju i daljnju sektorsku suradnju između zemalja Istočnog partnerstva i EU-a i njihovo sudjelovanje u odabranim agencijama EU-a, platformama za okvir za ulaganja i inicijativama unutar EU-a, uz puno poštovanje postojećih uvjeta i u skladu s pristupom EU-a koji se temelji na poticajima, kako bi se postigla daljnja konvergencija u duhu načela „više za više” i uzimajući u obzir najbolje prakse za potporu reformama;

| (k) | da zemljama Istočnog partnerstva pruže veću financijsku pomoć, i da ona ovisi o ispunjavanju uvjeta, pa i u kontekstu aktualnih zakonodavnih pregovora o vanjskim financijskim instrumentima za razdoblje 2021.¬ 2027.; da se pobrinu za to da ta pomoć bude prilagođena posebnim potrebama pojedinačnih zemalja Istočnog partnerstva, prema smjernicama Europskog parlamenta putem delegiranih akata, i korištena za provedbu aktivnosti u okviru programa Istočnog partnerstva; da potvrde da je financijska pomoć EU-a također i ulaganje u budućnost, jer se tom pomoći podupiru reforme kojima se povećava gospodarska i socijalna stabilnost zemalja Istočnog partnerstva te postavljaju temelji za uspješnu buduću suradnju; |
| --- | --- |

(k)

da zemljama Istočnog partnerstva pruže veću financijsku pomoć, i da ona ovisi o ispunjavanju uvjeta, pa i u kontekstu aktualnih zakonodavnih pregovora o vanjskim financijskim instrumentima za razdoblje 2021.¬ 2027.; da se pobrinu za to da ta pomoć bude prilagođena posebnim potrebama pojedinačnih zemalja Istočnog partnerstva, prema smjernicama Europskog parlamenta putem delegiranih akata, i korištena za provedbu aktivnosti u okviru programa Istočnog partnerstva; da potvrde da je financijska pomoć EU-a također i ulaganje u budućnost, jer se tom pomoći podupiru reforme kojima se povećava gospodarska i socijalna stabilnost zemalja Istočnog partnerstva te postavljaju temelji za uspješnu buduću suradnju;

| (l) | da prepoznaju potrebu za dodatnim okvirom političke, administrativne i financijske potpore za tri pridružene zemlje u okviru cjelokupnog Istočnog partnerstva, na temelju individualnih potreba, kojim bi se obuhvatile njihove specifične potrebe u pogledu strukturnih reformi, modernizacije i izgradnje institucija; da napomenu da bi taj pristup financiranju sredstvima EU-a trebao biti povezan s reformskim obvezama i da bi trebao obuhvaćati skup ambicioznih referentnih vrijednosti; |
| --- | --- |

(l)

da prepoznaju potrebu za dodatnim okvirom političke, administrativne i financijske potpore za tri pridružene zemlje u okviru cjelokupnog Istočnog partnerstva, na temelju individualnih potreba, kojim bi se obuhvatile njihove specifične potrebe u pogledu strukturnih reformi, modernizacije i izgradnje institucija; da napomenu da bi taj pristup financiranju sredstvima EU-a trebao biti povezan s reformskim obvezama i da bi trebao obuhvaćati skup ambicioznih referentnih vrijednosti;

| (m) | da daju prioritet načelu „više za više” demokracije i vladavine prava, u svjetlu nedavnih događaja u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva i da osiguraju da su funkcionalne i otporne demokratske institucije, vladavina prava, dobro upravljanje, borba protiv korupcije i nepotizma, sloboda medija i poštovanje ljudskih prava i dalje ključni kriteriji i uvjeti za bliže političko partnerstvo i financijsku pomoć; |
| --- | --- |

(m)

da daju prioritet načelu „više za više” demokracije i vladavine prava, u svjetlu nedavnih događaja u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva i da osiguraju da su funkcionalne i otporne demokratske institucije, vladavina prava, dobro upravljanje, borba protiv korupcije i nepotizma, sloboda medija i poštovanje ljudskih prava i dalje ključni kriteriji i uvjeti za bliže političko partnerstvo i financijsku pomoć;

| (n) | da provode redovite procjene učinka programa potpore EU-a kako bi se povećala njihova učinkovitost i na vrijeme uvele prilagodbe; da brže reagiraju na pogoršanje vladavine prava i demokratske odgovornosti u zemljama Istočnog partnerstva te da primjenjuju pametne uvjete, uključujući uvjetovanje pružanja makrofinancijske pomoći demokratizacijom i reformama kako bi se spriječilo daljnje nazadovanje partnerskih vlada; da uspostave uvjete kako bi bili u položaju da preusmjere pomoć u određenoj zemlji Istočnog partnerstva sa središnjih vlasti, ako se one ne pridržavaju obveza, na lokalne vlasti ili aktere iz civilnog društva; |
| --- | --- |

(n)

da provode redovite procjene učinka programa potpore EU-a kako bi se povećala njihova učinkovitost i na vrijeme uvele prilagodbe; da brže reagiraju na pogoršanje vladavine prava i demokratske odgovornosti u zemljama Istočnog partnerstva te da primjenjuju pametne uvjete, uključujući uvjetovanje pružanja makrofinancijske pomoći demokratizacijom i reformama kako bi se spriječilo daljnje nazadovanje partnerskih vlada; da uspostave uvjete kako bi bili u položaju da preusmjere pomoć u određenoj zemlji Istočnog partnerstva sa središnjih vlasti, ako se one ne pridržavaju obveza, na lokalne vlasti ili aktere iz civilnog društva;

| (o) | da jačaju ulogu Europskog parlamenta u kontroli i nadzoru nad programima putem delegiranih akata u primjeni vanjskih financijskih instrumenata EU-a; |
| --- | --- |

(o)

da jačaju ulogu Europskog parlamenta u kontroli i nadzoru nad programima putem delegiranih akata u primjeni vanjskih financijskih instrumenata EU-a;

| (p) | da jačaju parlamentarnu diplomaciju i preispitaju funkcioniranje Euronesta kako bi mu se omogućilo da ostvari svoj puni potencijal; |
| --- | --- |

(p)

da jačaju parlamentarnu diplomaciju i preispitaju funkcioniranje Euronesta kako bi mu se omogućilo da ostvari svoj puni potencijal;

Strukturirani dijalog, izgradnju države i demokratsku odgovornost

| (q) | da, uz zadržavanje uključive prirode Partnerstva i uz daljnju suradnju sa zemljama Istočnog partnerstva, potvrde status pridruženog partnerstva naprednih zemalja Istočnog partnerstva, posebno potpisnica sporazuma o pridruživanju s detaljnim i sveobuhvatnim područjima slobodne trgovine, te da uspostave više načina za poboljšani politički dijalog s njima kako bi se nastavilo s daljnjom gospodarskom integracijom i usklađivanjem zakonodavstva; da, primjerice uključe pridružene zemlje kao promatrače u postupke odbora osnovanih u skladu s člankom 291. UFEU-a i Uredbom (EU) br. 182/2011 kao način da se pokaže da je EU predan daljnjoj integraciji i kako bi se ojačala usmjerenost zemalja na reforme i poboljšalo administrativno znanje; |
| --- | --- |

(q)

da, uz zadržavanje uključive prirode Partnerstva i uz daljnju suradnju sa zemljama Istočnog partnerstva, potvrde status pridruženog partnerstva naprednih zemalja Istočnog partnerstva, posebno potpisnica sporazuma o pridruživanju s detaljnim i sveobuhvatnim područjima slobodne trgovine, te da uspostave više načina za poboljšani politički dijalog s njima kako bi se nastavilo s daljnjom gospodarskom integracijom i usklađivanjem zakonodavstva; da, primjerice uključe pridružene zemlje kao promatrače u postupke odbora osnovanih u skladu s člankom 291. UFEU-a i Uredbom (EU) br. 182/2011 kao način da se pokaže da je EU predan daljnjoj integraciji i kako bi se ojačala usmjerenost zemalja na reforme i poboljšalo administrativno znanje;

| (r) | da se sa zemljama Istočnog partnerstva dodatno angažiraju u izgradnji države i jačanju institucija i njihove odgovornosti tako što će instrumente slične Skupini za potporu Ukrajini staviti na raspolaganje svim zemljama Istočnog partnerstva, prije svega pridruženim partnerima; da razviju postojeće i nove alate EU-a u području vladavine prava i dobrog upravljanja u svrhu praćenja i procjene napretka pridruženih partnera, posebno Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u i mehanizam vladavine prava; da pruže učinkovite smjernice i mjerila za reforme, među ostalim usvajanjem planova za određivanje obveza povezanih s pridruživanjem; da izrade detaljne radne dokumente s jasnom metodologijom i komparativnom perspektivom, na temelju prakse akcijskog plana za liberalizaciju viznog režima i procesa pristupanja, kao dodatka aktualnim izvješćima o napretku i programima pridruživanja; |
| --- | --- |

(r)

da se sa zemljama Istočnog partnerstva dodatno angažiraju u izgradnji države i jačanju institucija i njihove odgovornosti tako što će instrumente slične Skupini za potporu Ukrajini staviti na raspolaganje svim zemljama Istočnog partnerstva, prije svega pridruženim partnerima; da razviju postojeće i nove alate EU-a u području vladavine prava i dobrog upravljanja u svrhu praćenja i procjene napretka pridruženih partnera, posebno Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u i mehanizam vladavine prava; da pruže učinkovite smjernice i mjerila za reforme, među ostalim usvajanjem planova za određivanje obveza povezanih s pridruživanjem; da izrade detaljne radne dokumente s jasnom metodologijom i komparativnom perspektivom, na temelju prakse akcijskog plana za liberalizaciju viznog režima i procesa pristupanja, kao dodatka aktualnim izvješćima o napretku i programima pridruživanja;

| (s) | da uvrste praćenje koje provodi više dionika u postupak ocjenjivanja reformi u zemljama Istočnog partnerstva i da, slijedeći praksu koja je već uspostavljena u Ukrajini, ono postane obavezno za vlade zemalja Istočnog partnerstva; da zajamče nastavak godišnjih izvješća o provedbi pridruživanja Komisije i ESVD-a o napretku triju pridruženih partnera i da primijene jedinstvenu evaluacijsku metodologiju, posebno pri analizi reformi u istim područjima i sektorima; da objave redovita izvješća o odnosima s nepridruženim zemljama Istočnog partnerstva najmanje svake dvije godine; da podnesu izvješće o provedbi sporazuma o trgovini i pridruživanju između Unije i zemalja Istočnog partnerstva, s naglaskom na društveni, ekološki i gospodarski razvoj u društvima u zemljama Istočnog partnerstva, među ostalim u okviru Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

(s)

da uvrste praćenje koje provodi više dionika u postupak ocjenjivanja reformi u zemljama Istočnog partnerstva i da, slijedeći praksu koja je već uspostavljena u Ukrajini, ono postane obavezno za vlade zemalja Istočnog partnerstva; da zajamče nastavak godišnjih izvješća o provedbi pridruživanja Komisije i ESVD-a o napretku triju pridruženih partnera i da primijene jedinstvenu evaluacijsku metodologiju, posebno pri analizi reformi u istim područjima i sektorima; da objave redovita izvješća o odnosima s nepridruženim zemljama Istočnog partnerstva najmanje svake dvije godine; da podnesu izvješće o provedbi sporazuma o trgovini i pridruživanju između Unije i zemalja Istočnog partnerstva, s naglaskom na društveni, ekološki i gospodarski razvoj u društvima u zemljama Istočnog partnerstva, među ostalim u okviru Pariškog sporazuma;

| (t) | da uvide da su snažne, neovisne i učinkovite institucije na središnjoj i lokalnoj razini ključne za demokratsku odgovornost, tzv. deoligarhizaciju te borbu protiv korupcije i zarobljavanja države (engl. State capture); da stoga zatraže da se zemlje Istočnog partnerstva ponovno obvežu na provedbu sveobuhvatnih reformi pravosudne i javne uprave s ciljem osiguravanja neovisnosti, stručnosti i zapošljavanja sudaca i javnih službenika na temelju zasluga, kao i davanja prioriteta borbi protiv korupcije, među ostalim smanjenjem prostora za korupciju povećanjem transparentnosti, odgovornosti i promicanjem poštenog ponašanja među stanovništvom u cjelini, jačanjem vladavine prava i promicanjem dobrog upravljanja; da uvide da će bez postizanja navedenih ciljeva biti gotovo nemoguće ostvariti održivi rast, povećati gospodarsku aktivnost i razvoj, smanjiti siromaštvo, povećati izravna strana ulaganja te povjerenje u društvu i političku stabilnost; |
| --- | --- |

(t)

da uvide da su snažne, neovisne i učinkovite institucije na središnjoj i lokalnoj razini ključne za demokratsku odgovornost, tzv. deoligarhizaciju te borbu protiv korupcije i zarobljavanja države (engl. State capture); da stoga zatraže da se zemlje Istočnog partnerstva ponovno obvežu na provedbu sveobuhvatnih reformi pravosudne i javne uprave s ciljem osiguravanja neovisnosti, stručnosti i zapošljavanja sudaca i javnih službenika na temelju zasluga, kao i davanja prioriteta borbi protiv korupcije, među ostalim smanjenjem prostora za korupciju povećanjem transparentnosti, odgovornosti i promicanjem poštenog ponašanja među stanovništvom u cjelini, jačanjem vladavine prava i promicanjem dobrog upravljanja; da uvide da će bez postizanja navedenih ciljeva biti gotovo nemoguće ostvariti održivi rast, povećati gospodarsku aktivnost i razvoj, smanjiti siromaštvo, povećati izravna strana ulaganja te povjerenje u društvu i političku stabilnost;

| (u) | da na širem spektru zagovaraju pravne i gospodarske reforme s prijenosom iskustava iz država članica EU-a u okviru tzv. twinning projekata, posebno proširenjem programa povezivanja na lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

(u)

da na širem spektru zagovaraju pravne i gospodarske reforme s prijenosom iskustava iz država članica EU-a u okviru tzv. twinning projekata, posebno proširenjem programa povezivanja na lokalne i regionalne vlasti;

| (v) | da u pridruženim zemljama Istočnog partnerstva razviju javnu upravu na razini kvalitete europske javne uprave otvaranjem programa stručne prakse, što će javnim službenicima iz Istočnog partnerstva omogućiti da privremeno rade u relevantnim službama institucija EU-a i država članica u određenim područjima; |
| --- | --- |

(v)

da u pridruženim zemljama Istočnog partnerstva razviju javnu upravu na razini kvalitete europske javne uprave otvaranjem programa stručne prakse, što će javnim službenicima iz Istočnog partnerstva omogućiti da privremeno rade u relevantnim službama institucija EU-a i država članica u određenim područjima;

| (w) | da potiču rad političkih zaklada u promicanju sljedeće generacije političkih lidera u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(w)

da potiču rad političkih zaklada u promicanju sljedeće generacije političkih lidera u zemljama Istočnog partnerstva;

| (x) | da priznaju inicijative vlada povezanih zemlja za povećanje međusobne suradnje i zauzimanje zajedničkog stava u okviru Istočnog partnerstva i da potaknu njihovo proširenje na višesektorsku razinu, posebno u području energetike, prometa, digitalnih poslova, kibersigurnosti, zaštite okoliša, pomorskoga gospodarstva, granične kontrole, carinske suradnje, olakšavanja trgovine te pravosuđa i unutarnjih poslova; sličan pristup trebalo bi primijeniti na suradnju među svim zemljama Istočnog partnerstva u raznim pitanjima; |
| --- | --- |

(x)

da priznaju inicijative vlada povezanih zemlja za povećanje međusobne suradnje i zauzimanje zajedničkog stava u okviru Istočnog partnerstva i da potaknu njihovo proširenje na višesektorsku razinu, posebno u području energetike, prometa, digitalnih poslova, kibersigurnosti, zaštite okoliša, pomorskoga gospodarstva, granične kontrole, carinske suradnje, olakšavanja trgovine te pravosuđa i unutarnjih poslova; sličan pristup trebalo bi primijeniti na suradnju među svim zemljama Istočnog partnerstva u raznim pitanjima;

| (y) | da promiču međuregionalnu trgovinu među zemljama Istočnog partnerstva s obzirom na to da povećana trgovina s više partnera doprinosi razvoju otpornosti zemalja i njihovih gospodarstava; da potiču veće sudjelovanje zemalja Istočnog partnerstva u provedbi makroregionalnih strategija EU-a i učinkovitog dijaloga o međuregionalnoj i prekograničnoj suradnji kako bi se ojačao nacionalni i regionalni kapacitet partnera i olakšao njihov društveni i gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

(y)

da promiču međuregionalnu trgovinu među zemljama Istočnog partnerstva s obzirom na to da povećana trgovina s više partnera doprinosi razvoju otpornosti zemalja i njihovih gospodarstava; da potiču veće sudjelovanje zemalja Istočnog partnerstva u provedbi makroregionalnih strategija EU-a i učinkovitog dijaloga o međuregionalnoj i prekograničnoj suradnji kako bi se ojačao nacionalni i regionalni kapacitet partnera i olakšao njihov društveni i gospodarski razvoj;

| (z) | da zagovaraju izborne reforme kako bi se zajamčili slobodni, pravedni, konkurentni i transparentni izbori i da potiču potpunu usklađenost izbornih postupaka, prije svega u donošenju zakonodavnih izmjena zakona o izborima i financiranju stranaka, s međunarodnim normama, preporukama Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i mišljenjima Venecijanske komisije; poziva zemlje Istočnog partnerstva na neuznemiravanje, bez obzira na to je li pravosudno, fizičko ili institucijsko, političkih aktera koji se ne slažu s aktualnom vladom, i da štite slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja, uključujući pravo na mirne prosvjede; da pohvale države Istočnog partnerstva koje su postigle dogovor o provedbi demokratskih političkih reformi i podupiru jačanje izbornog zakonodavnog okvira uključivim političkim dijalozima; |
| --- | --- |

(z)

da zagovaraju izborne reforme kako bi se zajamčili slobodni, pravedni, konkurentni i transparentni izbori i da potiču potpunu usklađenost izbornih postupaka, prije svega u donošenju zakonodavnih izmjena zakona o izborima i financiranju stranaka, s međunarodnim normama, preporukama Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i mišljenjima Venecijanske komisije; poziva zemlje Istočnog partnerstva na neuznemiravanje, bez obzira na to je li pravosudno, fizičko ili institucijsko, političkih aktera koji se ne slažu s aktualnom vladom, i da štite slobodu izražavanja, udruživanja i okupljanja, uključujući pravo na mirne prosvjede; da pohvale države Istočnog partnerstva koje su postigle dogovor o provedbi demokratskih političkih reformi i podupiru jačanje izbornog zakonodavnog okvira uključivim političkim dijalozima;

| (aa) | da zajamče da zemlje Istočnog partnerstva tijekom postupka izmjene izbornog zakonodavstva stvaraju jednake mogućnosti za zastupljenost svih etničkih i nacionalnih manjina; |
| --- | --- |

(aa)

da zajamče da zemlje Istočnog partnerstva tijekom postupka izmjene izbornog zakonodavstva stvaraju jednake mogućnosti za zastupljenost svih etničkih i nacionalnih manjina;

| (ab) | da osiguraju redovite europske misije za promatranje izbora u zemljama Istočnog partnerstva kako bi se podržao proces jačanja institucija, izbornih postupaka i demokratske odgovornosti; |
| --- | --- |

(ab)

da osiguraju redovite europske misije za promatranje izbora u zemljama Istočnog partnerstva kako bi se podržao proces jačanja institucija, izbornih postupaka i demokratske odgovornosti;

| (ac) | da doprinose sprečavanju upletanja trećih strana u političke, izborne i druge demokratske procese zemalja Istočnog partnerstva, bez obzira na to je li ono osmišljeno kako bi se utjecalo na izbore radi pobjede preferiranog kandidata ili stranke ili da se dovede u pitanje povjerenje u demokratski sustav, posebno dezinformacijama, nezakonitim političkim financiranjem, kibernapadima na političke i medijske aktere ili bilo kojim drugim nezakonitim sredstvima; |
| --- | --- |

(ac)

da doprinose sprečavanju upletanja trećih strana u političke, izborne i druge demokratske procese zemalja Istočnog partnerstva, bez obzira na to je li ono osmišljeno kako bi se utjecalo na izbore radi pobjede preferiranog kandidata ili stranke ili da se dovede u pitanje povjerenje u demokratski sustav, posebno dezinformacijama, nezakonitim političkim financiranjem, kibernapadima na političke i medijske aktere ili bilo kojim drugim nezakonitim sredstvima;

| (ad) | da donesu mehanizam sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava ili „Zakon Magnicki” koji će se primjenjivati na pojedince ili tijela za koje je utvrđeno da krše ljudska prava ili temeljne slobode, posebno uhićenjima, otmicama i premlaćivanjem aktivista civilnog društva ili oporbe i novinara te nasilnom represijom mirnih prosvjeda, kao i na osobe umiješane u slučajeve korupcije na visokoj razini u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(ad)

da donesu mehanizam sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava ili „Zakon Magnicki” koji će se primjenjivati na pojedince ili tijela za koje je utvrđeno da krše ljudska prava ili temeljne slobode, posebno uhićenjima, otmicama i premlaćivanjem aktivista civilnog društva ili oporbe i novinara te nasilnom represijom mirnih prosvjeda, kao i na osobe umiješane u slučajeve korupcije na visokoj razini u zemljama Istočnog partnerstva;

Sektorska suradnja prema zajedničkom gospodarskom prostoru

| (ae) | da potiču kontinuiranu i djelotvornu provedbu detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini kako bi se postupno stvorili uvjeti za otvaranje jedinstvenog tržišta EU-a; da razmotre stvaranje posebnog instrumenta za usklađivanje zakonodavstva usmjerenog na pomaganje pridruženim partnerima u usklađivanju njihova zakonodavstva s pravnom stečevinom EU-a i pružanje pomoći u naporima za njegovu provedbu; da potvrde da su provedbom detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini ostvareni brojni pozitivni rezultati no da još postoje neka pitanja koja je potrebno riješiti na odgovarajući način; |
| --- | --- |

(ae)

da potiču kontinuiranu i djelotvornu provedbu detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini kako bi se postupno stvorili uvjeti za otvaranje jedinstvenog tržišta EU-a; da razmotre stvaranje posebnog instrumenta za usklađivanje zakonodavstva usmjerenog na pomaganje pridruženim partnerima u usklađivanju njihova zakonodavstva s pravnom stečevinom EU-a i pružanje pomoći u naporima za njegovu provedbu; da potvrde da su provedbom detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini ostvareni brojni pozitivni rezultati no da još postoje neka pitanja koja je potrebno riješiti na odgovarajući način;

| (af) | da istaknu važnost produbljivanja gospodarske suradnje i integracije tržišta sa zemljama Istočnog partnerstva postupnim otvaranjem jedinstvenog tržišta EU-a, uključujući potpunu provedbu detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini i usklađenost s pravnim, gospodarskim i tehničkim odredbama i normama, te uspostavom zajedničkog gospodarskog prostora; |
| --- | --- |

(af)

da istaknu važnost produbljivanja gospodarske suradnje i integracije tržišta sa zemljama Istočnog partnerstva postupnim otvaranjem jedinstvenog tržišta EU-a, uključujući potpunu provedbu detaljnih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini i usklađenost s pravnim, gospodarskim i tehničkim odredbama i normama, te uspostavom zajedničkog gospodarskog prostora;

| (ag) | da nastoje istraživati i osiguravati suradnju i postupno diferenciranu sektorsku integraciju zemalja Istočnog partnerstva, koje ispunjavaju uvjete i koje su to voljne učiniti, u energetskoj uniji, prometnoj zajednici i jedinstvenom digitalnom tržištu, među ostalim područjima; da se usredotoče na telekomunikacije i da daju prednost što ranijoj uspostavi režima bez roaminga između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva i među zemljama Istočnog partnerstva; da izgrade usluge povjerenja, uključujući kiberkapacitete za zaštitu kritične infrastrukture i osobnih podataka te za postizanje veće suradnje u području carinskih, bankarskih i financijskih usluga, što bi pomoglo zemljama Istočnog partnerstva u borbi protiv pranja novca i ojačalo financijski nadzor, a istodobno dovelo do mogućeg širenja jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA) na zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(ag)

da nastoje istraživati i osiguravati suradnju i postupno diferenciranu sektorsku integraciju zemalja Istočnog partnerstva, koje ispunjavaju uvjete i koje su to voljne učiniti, u energetskoj uniji, prometnoj zajednici i jedinstvenom digitalnom tržištu, među ostalim područjima; da se usredotoče na telekomunikacije i da daju prednost što ranijoj uspostavi režima bez roaminga između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva i među zemljama Istočnog partnerstva; da izgrade usluge povjerenja, uključujući kiberkapacitete za zaštitu kritične infrastrukture i osobnih podataka te za postizanje veće suradnje u području carinskih, bankarskih i financijskih usluga, što bi pomoglo zemljama Istočnog partnerstva u borbi protiv pranja novca i ojačalo financijski nadzor, a istodobno dovelo do mogućeg širenja jedinstvenog područja plaćanja u eurima (SEPA) na zemlje Istočnog partnerstva;

| (ah) | da uvedu instrumente kao što su pravna provjera i sektorski planovi kako bi se utvrdila spremnost zemalja Istočnog partnerstva da se usklade s pravnom stečevinom EU-a i potvrdi njihova spremnost za diferenciranu sektorsku integraciju; |
| --- | --- |

(ah)

da uvedu instrumente kao što su pravna provjera i sektorski planovi kako bi se utvrdila spremnost zemalja Istočnog partnerstva da se usklade s pravnom stečevinom EU-a i potvrdi njihova spremnost za diferenciranu sektorsku integraciju;

| (ai) | da podupiru i promiču razvoj e-usluga, i komercijalnih i javnih, e-gospodarstva te širokog raspona sposobnosti rada na daljinu kako bi se ojačala otpornost u slučaju krize, kao što je aktualna u vezi s koronavirusom; |
| --- | --- |

(ai)

da podupiru i promiču razvoj e-usluga, i komercijalnih i javnih, e-gospodarstva te širokog raspona sposobnosti rada na daljinu kako bi se ojačala otpornost u slučaju krize, kao što je aktualna u vezi s koronavirusom;

| (aj) | da osiguraju intenzivno sudjelovanje zemalja Istočnog partnerstva u borbi protiv klimatskih promjena, kao i pružanje njihova doprinosa toj borbi, uključujući sudjelovanjem u novom europskom zelenom planu i jamstvom da područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine nije u suprotnosti s ciljevima i inicijativama u području okoliša koji su u njemu utvrđeni; takve aktivnosti trebale bi se odvijati uz investicijsku potporu EU-a, uključujući potporu EBRD-a i EIB-a, i trebale bi biti uvjetovane pouzdanom procjenom utjecaja na okoliš i učinaka na lokalne zajednice, s posebnim naglaskom na sektore koji bi mogli biti pogođeni i kojima će trebati dodatna potpora; |
| --- | --- |

(aj)

da osiguraju intenzivno sudjelovanje zemalja Istočnog partnerstva u borbi protiv klimatskih promjena, kao i pružanje njihova doprinosa toj borbi, uključujući sudjelovanjem u novom europskom zelenom planu i jamstvom da područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine nije u suprotnosti s ciljevima i inicijativama u području okoliša koji su u njemu utvrđeni; takve aktivnosti trebale bi se odvijati uz investicijsku potporu EU-a, uključujući potporu EBRD-a i EIB-a, i trebale bi biti uvjetovane pouzdanom procjenom utjecaja na okoliš i učinaka na lokalne zajednice, s posebnim naglaskom na sektore koji bi mogli biti pogođeni i kojima će trebati dodatna potpora;

| (ak) | da osiguraju odgovarajuće mjere i financijska sredstva za poboljšanje upravljanja otpadnim vodama u skladu s apsorpcijskim kapacitetom partnerskih zemalja i za poboljšanje energetske sigurnosti i međusobne povezanosti, posebno u reverzibilnom protoku plina, energetske učinkovitosti te korištenja obnovljivih izvora energije u zemljama Istočnog partnerstva; da prepoznaju važnu ulogu Azerbajdžana u diversifikaciji opskrbe energijom prema EU-u, da uvide uspjeh Ukrajine u razdvajanju sustava za prijenos plina i da podupru napore oko energetske neovisnosti i diversifikacije opskrbe u drugim zemljama Istočnog partnerstva; da potaknu zemlje Istočnog partnerstva da dovrše reforme energetskog sektora u skladu s pravom EU-a, uključujući reforme politika zaštite okoliša i sigurnosti; |
| --- | --- |

(ak)

da osiguraju odgovarajuće mjere i financijska sredstva za poboljšanje upravljanja otpadnim vodama u skladu s apsorpcijskim kapacitetom partnerskih zemalja i za poboljšanje energetske sigurnosti i međusobne povezanosti, posebno u reverzibilnom protoku plina, energetske učinkovitosti te korištenja obnovljivih izvora energije u zemljama Istočnog partnerstva; da prepoznaju važnu ulogu Azerbajdžana u diversifikaciji opskrbe energijom prema EU-u, da uvide uspjeh Ukrajine u razdvajanju sustava za prijenos plina i da podupru napore oko energetske neovisnosti i diversifikacije opskrbe u drugim zemljama Istočnog partnerstva; da potaknu zemlje Istočnog partnerstva da dovrše reforme energetskog sektora u skladu s pravom EU-a, uključujući reforme politika zaštite okoliša i sigurnosti;

| (al) | da pružaju stalnu potporu nadogradnji sustava gospodarenja krutim otpadom u zemljama Istočnog partnerstva u skladu sa standardima EU-a tako što će se utvrditi ciljevi za recikliranje i uspostaviti sustavi recikliranja kako bi se ostvarili ti ciljevi; da uklone negativne posljedice na okoliš i javno zdravlje koje imaju zastarjela i neovlaštena postrojenja za kruti otpad; da utvrde financijske instrumente za potporu financiranju projekata zbrinjavanja otpada sredstvima EU-a i nacionalnim/lokalnim sredstvima; |
| --- | --- |

(al)

da pružaju stalnu potporu nadogradnji sustava gospodarenja krutim otpadom u zemljama Istočnog partnerstva u skladu sa standardima EU-a tako što će se utvrditi ciljevi za recikliranje i uspostaviti sustavi recikliranja kako bi se ostvarili ti ciljevi; da uklone negativne posljedice na okoliš i javno zdravlje koje imaju zastarjela i neovlaštena postrojenja za kruti otpad; da utvrde financijske instrumente za potporu financiranju projekata zbrinjavanja otpada sredstvima EU-a i nacionalnim/lokalnim sredstvima;

| (am) | da se zajamči da postojeća i nova nuklearna postrojenja u zemljama Istočnog partnerstva poštuju najviše norme zaštite okoliša i nuklearne sigurnosti u skladu s međunarodnim konvencijama; da zajamče da nesigurni energetski projekti poput nuklearne elektrane Astravjec neće biti dio europske elektroenergetske mreže; |
| --- | --- |

(am)

da se zajamči da postojeća i nova nuklearna postrojenja u zemljama Istočnog partnerstva poštuju najviše norme zaštite okoliša i nuklearne sigurnosti u skladu s međunarodnim konvencijama; da zajamče da nesigurni energetski projekti poput nuklearne elektrane Astravjec neće biti dio europske elektroenergetske mreže;

| (an) | da donesu sveobuhvatan plan izgradnje infrastrukture, uključujući granične prijelaze, i podupru provedbu prioritetnih projekata utvrđenih u indikativnom planu za ulaganja u mrežu TEN-T i drugim akcijskim planovima za ulaganja s ciljem poboljšanja prometne, energetske i digitalne povezanosti između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te među samim zemljama Istočnog partnerstva, uz jamstvo održivosti stanja okoliša tijekom procesa provedbe; da potiču regulatornu konvergenciju u sektoru prometa; |
| --- | --- |

(an)

da donesu sveobuhvatan plan izgradnje infrastrukture, uključujući granične prijelaze, i podupru provedbu prioritetnih projekata utvrđenih u indikativnom planu za ulaganja u mrežu TEN-T i drugim akcijskim planovima za ulaganja s ciljem poboljšanja prometne, energetske i digitalne povezanosti između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te među samim zemljama Istočnog partnerstva, uz jamstvo održivosti stanja okoliša tijekom procesa provedbe; da potiču regulatornu konvergenciju u sektoru prometa;

| (ao) | da potiču zemlje Istočnog partnerstva da u suradnji s Komisijom u potpunosti iskoriste mogućnosti koje pruža Akcijski plan za ulaganja u transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T); da istaknu potrebu za boljim iskorištavanjem potencijala povezanosti Crnog mora i podupru infrastrukturne projekte koji su ključni za povećanje povezanosti s regijom i srednjom Azijom; da, u tom pogledu, uvide strateški geografski položaj zemalja Istočnog partnerstva kao poveznicu između Europske unije, Azije i šireg susjedstva, koji bi mogao donijeti veću vrijednost za vanjskopolitičke angažmane EU-a; |
| --- | --- |

(ao)

da potiču zemlje Istočnog partnerstva da u suradnji s Komisijom u potpunosti iskoriste mogućnosti koje pruža Akcijski plan za ulaganja u transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T); da istaknu potrebu za boljim iskorištavanjem potencijala povezanosti Crnog mora i podupru infrastrukturne projekte koji su ključni za povećanje povezanosti s regijom i srednjom Azijom; da, u tom pogledu, uvide strateški geografski položaj zemalja Istočnog partnerstva kao poveznicu između Europske unije, Azije i šireg susjedstva, koji bi mogao donijeti veću vrijednost za vanjskopolitičke angažmane EU-a;

| (ap) | da provedu ambicioznu strategiju EU-a za srednju Aziju uz aktivni angažman zemalja Istočnog partnerstva kao pouzdanih partnera koji imaju izravan pristup toj regiji; |
| --- | --- |

(ap)

da provedu ambicioznu strategiju EU-a za srednju Aziju uz aktivni angažman zemalja Istočnog partnerstva kao pouzdanih partnera koji imaju izravan pristup toj regiji;

| (aq) | da zajamče da se VFO-om potvrđuje financijska potpora EU-a za infrastrukturne i ulagačke projekte zemalja Istočnog partnerstva i tako poveća njihova otpornost na kiberprijetnje te poboljšaju i moderniziraju sustavi obrazovanja; da poduzimaju aktivne mjere za poboljšanje apsorpcijskih sposobnosti zemalja Istočnog partnerstva; da primijene iskustvo Okvira za ulaganja na zapadnom Balkanu radi privlačenja i koordiniranja financijske i tehničke pomoći te radi povećanja učinkovitosti infrastrukturnih projekata; |
| --- | --- |

(aq)

da zajamče da se VFO-om potvrđuje financijska potpora EU-a za infrastrukturne i ulagačke projekte zemalja Istočnog partnerstva i tako poveća njihova otpornost na kiberprijetnje te poboljšaju i moderniziraju sustavi obrazovanja; da poduzimaju aktivne mjere za poboljšanje apsorpcijskih sposobnosti zemalja Istočnog partnerstva; da primijene iskustvo Okvira za ulaganja na zapadnom Balkanu radi privlačenja i koordiniranja financijske i tehničke pomoći te radi povećanja učinkovitosti infrastrukturnih projekata;

| (ar) | da daju prednost potrebi za održivim i vjerodostojnim ulaganjima u zemljama Istočnog partnerstva razvijanjem strategije za dugoročan angažman, usmjeravajući se ne samo na stabilizaciju nego više na demokratizaciju; |
| --- | --- |

(ar)

da daju prednost potrebi za održivim i vjerodostojnim ulaganjima u zemljama Istočnog partnerstva razvijanjem strategije za dugoročan angažman, usmjeravajući se ne samo na stabilizaciju nego više na demokratizaciju;

| (as) | da na druge pridružene partnere prošire pristup koji je EU upotrijebio u svojim nastojanjima za podupiranje oporavka ukrajinskog gospodarstva, pa i s pomoću prilagođene i fleksibilne makrofinancijske pomoći i instrumenata te s pomoću angažmana i koordinacije međunarodnih financijskih institucija i donatora te poboljšanjem okruženja za izravna strana ulaganja, uzimajući u obzir socijalna, radna i okolišna prava; da promicanje izravnih stranih ulaganja iz EU-a postave kao jedan od glavnih aspekata politike Istočnog partnerstva i u tu svrhu izrade akcijski plan, s ciljem dodatnog poboljšanja poslovnog okruženja i jamčenja pravne sigurnosti; |
| --- | --- |

(as)

da na druge pridružene partnere prošire pristup koji je EU upotrijebio u svojim nastojanjima za podupiranje oporavka ukrajinskog gospodarstva, pa i s pomoću prilagođene i fleksibilne makrofinancijske pomoći i instrumenata te s pomoću angažmana i koordinacije međunarodnih financijskih institucija i donatora te poboljšanjem okruženja za izravna strana ulaganja, uzimajući u obzir socijalna, radna i okolišna prava; da promicanje izravnih stranih ulaganja iz EU-a postave kao jedan od glavnih aspekata politike Istočnog partnerstva i u tu svrhu izrade akcijski plan, s ciljem dodatnog poboljšanja poslovnog okruženja i jamčenja pravne sigurnosti;

| (at) | da podupiru veću diversifikaciju i konkurentnost gospodarstava zemalja Istočnog partnerstva pojačanom potporom malim i srednjim poduzećima, kao i demonopolizacijom, deoligarhizacijom i privatizacijom, jačanjem i proširenjem opsega, geografske pokrivenosti i relevantnosti programa kao što je EU4Business za potrebe primatelja; da, posebno, kreditiraju mala i srednja poduzeća u lokalnim valutama, razviju nove inicijative za privlačenje poduzetničkog kapitala u zemlje Istočnog partnerstva i pruže trajnu potporu razvoju industrija usmjerenih na izvoz; |
| --- | --- |

(at)

da podupiru veću diversifikaciju i konkurentnost gospodarstava zemalja Istočnog partnerstva pojačanom potporom malim i srednjim poduzećima, kao i demonopolizacijom, deoligarhizacijom i privatizacijom, jačanjem i proširenjem opsega, geografske pokrivenosti i relevantnosti programa kao što je EU4Business za potrebe primatelja; da, posebno, kreditiraju mala i srednja poduzeća u lokalnim valutama, razviju nove inicijative za privlačenje poduzetničkog kapitala u zemlje Istočnog partnerstva i pruže trajnu potporu razvoju industrija usmjerenih na izvoz;

| (au) | da riješe problem podjele između seoskih i gradskih sredina u zemljama Istočnog partnerstva učinkovitim financijskim i tehničkim poticajima za mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća, male poljoprivrednike i obiteljska poduzeća u seoskim i gradskim područjima te poboljšanjem ljudske povezanosti i infrastrukture između gradova i sela radi poticanja socijalne kohezije; |
| --- | --- |

(au)

da riješe problem podjele između seoskih i gradskih sredina u zemljama Istočnog partnerstva učinkovitim financijskim i tehničkim poticajima za mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća, male poljoprivrednike i obiteljska poduzeća u seoskim i gradskim područjima te poboljšanjem ljudske povezanosti i infrastrukture između gradova i sela radi poticanja socijalne kohezije;

Unapređenje ljudskoga kapitala

| (av) | da podupiru veću mobilnost radne snage između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, ali i među samim zemljama Istočnog partnerstva, uz snažnu usredotočenost na zakonitost i održivost procesa, čime se omogućuje razmjena vještina i iskustava te izbjegavanje odljeva mozgova i nedostatak lokalne radne snage; u tom pogledu, u potpunosti razmotre uspješnu provedbu bezviznog režima s trima pridruženim zemljama; |
| --- | --- |

(av)

da podupiru veću mobilnost radne snage između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, ali i među samim zemljama Istočnog partnerstva, uz snažnu usredotočenost na zakonitost i održivost procesa, čime se omogućuje razmjena vještina i iskustava te izbjegavanje odljeva mozgova i nedostatak lokalne radne snage; u tom pogledu, u potpunosti razmotre uspješnu provedbu bezviznog režima s trima pridruženim zemljama;

| (aw) | da uzmu u obzir izazove koje za zemlje Istočnog partnerstva predstavlja odljev mozgova promicanjem kvalitetnih i uključivih programa obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i drugih programa osposobljavanja te stvaranjem prilika za zapošljavanje radi pružanja socioekonomskih perspektiva mladima i obiteljima u njihovim lokalnim zajednicama; |
| --- | --- |

(aw)

da uzmu u obzir izazove koje za zemlje Istočnog partnerstva predstavlja odljev mozgova promicanjem kvalitetnih i uključivih programa obrazovanja, strukovnog osposobljavanja i drugih programa osposobljavanja te stvaranjem prilika za zapošljavanje radi pružanja socioekonomskih perspektiva mladima i obiteljima u njihovim lokalnim zajednicama;

| (ax) | da se nose s posljedicama depopulacije i migracija u zemljama Istočnog partnerstva njihovim uključivanjem u Europski migracijski program; |
| --- | --- |

(ax)

da se nose s posljedicama depopulacije i migracija u zemljama Istočnog partnerstva njihovim uključivanjem u Europski migracijski program;

| (ay) | da podrže i pokrenu akcijske planove za svaku od zemalja radi borbe protiv nezaposlenosti i rješavanja problema socijalne i regionalne nejednakosti; da ulažu u mlade, zagovaraju poduzetništvo i stvaraju nove programe i poticaje za mlade stručnjake da se vrate na tržište rada u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(ay)

da podrže i pokrenu akcijske planove za svaku od zemalja radi borbe protiv nezaposlenosti i rješavanja problema socijalne i regionalne nejednakosti; da ulažu u mlade, zagovaraju poduzetništvo i stvaraju nove programe i poticaje za mlade stručnjake da se vrate na tržište rada u zemljama Istočnog partnerstva;

| (az) | da potaknu zemlje Istočnog partnerstva da provode sveobuhvatne reforme u području politike rada kako bi se poboljšali radni uvjeti i prava radnika; da razviju akcijski plan za borbu protiv neprijavljenog rada, podupru osnivanje punopravnih sindikata i pozovu na prenošenje konvencija MOR-a u nacionalno zakonodavstvo i njihovu provedbu; |
| --- | --- |

(az)

da potaknu zemlje Istočnog partnerstva da provode sveobuhvatne reforme u području politike rada kako bi se poboljšali radni uvjeti i prava radnika; da razviju akcijski plan za borbu protiv neprijavljenog rada, podupru osnivanje punopravnih sindikata i pozovu na prenošenje konvencija MOR-a u nacionalno zakonodavstvo i njihovu provedbu;

| (ba) | da razriješe nedostatke u provedbi obveza u pogledu socijalnih politika i radničkih prava te da zaštite tržište rada EU-a od socijalnog dampinga; da nadziru ne samo prenošenje relevantnih direktiva i normi EU-a u nacionalno pravo nego i njihovu stvarnu provedbu; da zajedno sa zemljama Istočnog partnerstva uspostave sustav praćenja temeljnih radničkih prava u kojem će sudjelovati sindikati i organizacije civilnog društva; da isplatu makrofinancijske pomoći koriste kao polugu ili uvjet kako bi prisilili zemlje Istočnog partnerstva na poboljšanje uvjeta rada; |
| --- | --- |

(ba)

da razriješe nedostatke u provedbi obveza u pogledu socijalnih politika i radničkih prava te da zaštite tržište rada EU-a od socijalnog dampinga; da nadziru ne samo prenošenje relevantnih direktiva i normi EU-a u nacionalno pravo nego i njihovu stvarnu provedbu; da zajedno sa zemljama Istočnog partnerstva uspostave sustav praćenja temeljnih radničkih prava u kojem će sudjelovati sindikati i organizacije civilnog društva; da isplatu makrofinancijske pomoći koriste kao polugu ili uvjet kako bi prisilili zemlje Istočnog partnerstva na poboljšanje uvjeta rada;

| (bb) | da podupiru obrazovne reforme u onim zemljama Istočnog partnerstva koje su na to spremne, jer je to ključno za njihovu budućnost, s ciljem uklanjanja nedostataka između reforme obrazovnih sustava i potreba tržišta rada te promicanja strukovnog osposobljavanja, među ostalim provedbom mjera; da uvide važnost prekogranične mobilnosti za povećanje međuljudskih kontakata, povećaju financijska sredstva za zemlje Istočnog partnerstva i njihovo sudjelovanje u programima obrazovanja, razvijanja stručnih vještina i razmjene kao što su Erasmus + i Kreativna Europa i ojačaju kapacitete zemalja Istočnog partnerstva za sudjelovanje u programu Obzor 2020.; |
| --- | --- |

(bb)

da podupiru obrazovne reforme u onim zemljama Istočnog partnerstva koje su na to spremne, jer je to ključno za njihovu budućnost, s ciljem uklanjanja nedostataka između reforme obrazovnih sustava i potreba tržišta rada te promicanja strukovnog osposobljavanja, među ostalim provedbom mjera; da uvide važnost prekogranične mobilnosti za povećanje međuljudskih kontakata, povećaju financijska sredstva za zemlje Istočnog partnerstva i njihovo sudjelovanje u programima obrazovanja, razvijanja stručnih vještina i razmjene kao što su Erasmus + i Kreativna Europa i ojačaju kapacitete zemalja Istočnog partnerstva za sudjelovanje u programu Obzor 2020.;

| (bc) | da povećaju akademsku i obrazovnu suradnju između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, uključujući suradnju unutar Istočnog partnerstva: i. pokretanjem regionalnog programa za potporu centrima akademske i istraživačke izvrsnosti u regiji; ii. osnivanjem Sveučilišta Istočnog partnerstva u Ukrajini; iii. pokretanjem ciljanih programa Istočnog partnerstva na specijaliziranim sveučilištima i elektroničke obrazovne platforme za internetske tečajeve usmjerene na europske vrijednosti i vladavinu prava, dobro upravljanje, javnu upravu i iskorjenjivanje korupcije u zemljama Istočnog partnerstva; iv. pružanjem prostora za zajedničko osposobljavanje javnih službenika zemalja Istočnog partnerstva, uključujući na razini lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

(bc)

da povećaju akademsku i obrazovnu suradnju između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, uključujući suradnju unutar Istočnog partnerstva: i. pokretanjem regionalnog programa za potporu centrima akademske i istraživačke izvrsnosti u regiji; ii. osnivanjem Sveučilišta Istočnog partnerstva u Ukrajini; iii. pokretanjem ciljanih programa Istočnog partnerstva na specijaliziranim sveučilištima i elektroničke obrazovne platforme za internetske tečajeve usmjerene na europske vrijednosti i vladavinu prava, dobro upravljanje, javnu upravu i iskorjenjivanje korupcije u zemljama Istočnog partnerstva; iv. pružanjem prostora za zajedničko osposobljavanje javnih službenika zemalja Istočnog partnerstva, uključujući na razini lokalnih i regionalnih vlasti;

| (bd) | da pokrenu pilot-projekt radi uspostave centra Istočnog partnerstva za otvorenu znanost i inovacije, mreže tematskih centara kompetentnosti u svakoj od zemalja Istočnog partnerstva za pružanje potpore i usluga istraživanja i inovacija; |
| --- | --- |

(bd)

da pokrenu pilot-projekt radi uspostave centra Istočnog partnerstva za otvorenu znanost i inovacije, mreže tematskih centara kompetentnosti u svakoj od zemalja Istočnog partnerstva za pružanje potpore i usluga istraživanja i inovacija;

| (be) | da zajamče da svi programi potpore EU-a uključuju dosljednu dimenziju rodne ravnopravnosti i ljudskih prava te da su usmjereni na skupine u najnepovoljnijem položaju i najranjivije skupine u društvu, uključujući etničke i druge manjine, kao što su Romi, izbjeglice i interno raseljene osobe iz područja u kojima vladaju oružani sukobi; da pojačaju inicijative u vezi s političkim i socioekonomskim osnaživanjem tih skupina te poboljšanjem njihova pristupa obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i pristojnom stanovanju; |
| --- | --- |

(be)

da zajamče da svi programi potpore EU-a uključuju dosljednu dimenziju rodne ravnopravnosti i ljudskih prava te da su usmjereni na skupine u najnepovoljnijem položaju i najranjivije skupine u društvu, uključujući etničke i druge manjine, kao što su Romi, izbjeglice i interno raseljene osobe iz područja u kojima vladaju oružani sukobi; da pojačaju inicijative u vezi s političkim i socioekonomskim osnaživanjem tih skupina te poboljšanjem njihova pristupa obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i pristojnom stanovanju;

| (bf) | da osiguraju da pomoć i programi EU-a dopru do lokalnih razina, što podrazumijeva i udaljene dijelove zemalja Istočnog partnerstva, posebno u ruralnim područjima, kako bi se stanovnicima omogućilo da se založe za pozitivne promjene u svojim zajednicama, posebno u onima koje su podložnije postsovjetskim osjećajima i ruskim manipulacijama; |
| --- | --- |

(bf)

da osiguraju da pomoć i programi EU-a dopru do lokalnih razina, što podrazumijeva i udaljene dijelove zemalja Istočnog partnerstva, posebno u ruralnim područjima, kako bi se stanovnicima omogućilo da se založe za pozitivne promjene u svojim zajednicama, posebno u onima koje su podložnije postsovjetskim osjećajima i ruskim manipulacijama;

| (bg) | da čvrsto ustraju u nediskriminaciji svih pripadnika skupine LGBTI +, njihovoj zakonskoj zaštiti od diskriminacije i progonu svakog slučaja zlostavljanja, govora mržnje i fizičkog nasilja nad njima; da prepoznaju pridružene zemlje Istočnog partnerstva koje su uskladile svoj pravni okvir u skladu s time; |
| --- | --- |

(bg)

da čvrsto ustraju u nediskriminaciji svih pripadnika skupine LGBTI +, njihovoj zakonskoj zaštiti od diskriminacije i progonu svakog slučaja zlostavljanja, govora mržnje i fizičkog nasilja nad njima; da prepoznaju pridružene zemlje Istočnog partnerstva koje su uskladile svoj pravni okvir u skladu s time;

| (bh) | da podupiru slobodu uvjerenja, mišljenja i izražavanja te pravo na informiranje na materinskom jeziku svih građana; da osude i suzbiju govor mržnje i diskriminaciju na temelju etničke pripadnosti ili jezika, kao i lažne vijesti i dezinformacije usmjerene na etničke i nacionalne manjine; |
| --- | --- |

(bh)

da podupiru slobodu uvjerenja, mišljenja i izražavanja te pravo na informiranje na materinskom jeziku svih građana; da osude i suzbiju govor mržnje i diskriminaciju na temelju etničke pripadnosti ili jezika, kao i lažne vijesti i dezinformacije usmjerene na etničke i nacionalne manjine;

| (i) | da osiguraju temeljna prava na slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja štićenjem i promicanjem prava svih vjerskih sastavnica prisutnih u toj regiji, na temeljima koncepta potpunog i jednakog građanstva; |
| --- | --- |

(i)

da osiguraju temeljna prava na slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja štićenjem i promicanjem prava svih vjerskih sastavnica prisutnih u toj regiji, na temeljima koncepta potpunog i jednakog građanstva;

| (bj) | da ojačaju dijalog i suradnju s crkvama i vjerskim zajednicama i organizacijama u područjima kao što su izgradnja mira i pomirenje i tako osnaže povjerenje u pravedno i slobodno društvo, kao i obrazovanje, zdravstvenu skrb i temeljnu socijalnu službu; |
| --- | --- |

(bj)

da ojačaju dijalog i suradnju s crkvama i vjerskim zajednicama i organizacijama u područjima kao što su izgradnja mira i pomirenje i tako osnaže povjerenje u pravedno i slobodno društvo, kao i obrazovanje, zdravstvenu skrb i temeljnu socijalnu službu;

Sigurnost, stabilnost, teritorijalna cjelovitost i rješavanje sukoba

| (bk) | da prepoznaju da se političkim, kulturnim i gospodarskim ulaganjem u zemlje Istočnog partnerstva EU ulaže u sigurnost i stabilnost te regije; |
| --- | --- |

(bk)

da prepoznaju da se političkim, kulturnim i gospodarskim ulaganjem u zemlje Istočnog partnerstva EU ulaže u sigurnost i stabilnost te regije;

| (bl) | da potvrde povećanu sigurnosnu međuovisnost EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, kao i važnost sigurnosti, stabilnosti i mira za budući razvoj zemalja Istočnog partnerstva, s obzirom na to da su posljednjih godina bile podložne interesima i ambicijama trećih zemalja, kao što su Kina, Turska ili neke države Perzijskog zaljeva, koje ne dijele nužno vrijednosti i interese EU-a; da stoga povećaju suradnju EU-a i Istočnog partnerstva u području sigurnosti i obrane posvećivanjem posebne pozornosti mirnom rješavanju regionalnih sukoba te sprečavanju i rješavanju novih vrsta izazova, kao što su hibridne prijetnje, kibernapadi, uključujući kibernetsko uplitanje u izbore, dezinformacije i propagandne kampanje te uplitanje trećih strana u političke, izborne i druge demokratske procese; da jačaju suradnju i potporu u pogledu otpornosti zemalja Istočnog partnerstva na korupciju, pranje novca, terorizam i organizirani kriminal općenito te da naglase potrebu za jačanjem otpornosti pojedinaca, zajednica i državnih institucija; |
| --- | --- |

(bl)

da potvrde povećanu sigurnosnu međuovisnost EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, kao i važnost sigurnosti, stabilnosti i mira za budući razvoj zemalja Istočnog partnerstva, s obzirom na to da su posljednjih godina bile podložne interesima i ambicijama trećih zemalja, kao što su Kina, Turska ili neke države Perzijskog zaljeva, koje ne dijele nužno vrijednosti i interese EU-a; da stoga povećaju suradnju EU-a i Istočnog partnerstva u području sigurnosti i obrane posvećivanjem posebne pozornosti mirnom rješavanju regionalnih sukoba te sprečavanju i rješavanju novih vrsta izazova, kao što su hibridne prijetnje, kibernapadi, uključujući kibernetsko uplitanje u izbore, dezinformacije i propagandne kampanje te uplitanje trećih strana u političke, izborne i druge demokratske procese; da jačaju suradnju i potporu u pogledu otpornosti zemalja Istočnog partnerstva na korupciju, pranje novca, terorizam i organizirani kriminal općenito te da naglase potrebu za jačanjem otpornosti pojedinaca, zajednica i državnih institucija;

| (bm) | da ponovno naglase predanost EU-a suverenosti, teritorijalnoj cjelovitosti i političkoj neovisnosti zemalja Istočnog partnerstva unutar njihovih međunarodno priznatih granica te da podupru njihove napore kako bi u potpunosti provele ta načela; da istaknu važnost jedinstva i solidarnosti država članica u tom pogledu; |
| --- | --- |

(bm)

da ponovno naglase predanost EU-a suverenosti, teritorijalnoj cjelovitosti i političkoj neovisnosti zemalja Istočnog partnerstva unutar njihovih međunarodno priznatih granica te da podupru njihove napore kako bi u potpunosti provele ta načela; da istaknu važnost jedinstva i solidarnosti država članica u tom pogledu;

| (bn) | da oštro osude stalna kršenja temeljnih načela i normi međunarodnog prava u regiji Istočnog partnerstva, posebno destabilizaciju, invaziju, okupaciju i pripojenje teritorija nekoliko zemalja Istočnog partnerstva od strane Ruske Federacije te njezino odbijanje da se pridržava odluka međunarodnih sudova; da uspostave usklađeniju politiku prema Ruskoj Federaciji među državama članicama EU-a, posebno kada je riječ o bavljenju pitanjima koja se odnose na zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(bn)

da oštro osude stalna kršenja temeljnih načela i normi međunarodnog prava u regiji Istočnog partnerstva, posebno destabilizaciju, invaziju, okupaciju i pripojenje teritorija nekoliko zemalja Istočnog partnerstva od strane Ruske Federacije te njezino odbijanje da se pridržava odluka međunarodnih sudova; da uspostave usklađeniju politiku prema Ruskoj Federaciji među državama članicama EU-a, posebno kada je riječ o bavljenju pitanjima koja se odnose na zemlje Istočnog partnerstva;

| (bo) | da zatraže hitno povlačenje stranih snaga sa svih okupiranih teritorija i prekid vojnih sukoba u kojima su nepotrebno izgubljeni životi civila i vojnika, a kojima se istodobno onemogućuje socioekonomski razvoj te da se stotinama tisuća interno raseljenih osoba dopusti se vrate u svoju domovinu; |
| --- | --- |

(bo)

da zatraže hitno povlačenje stranih snaga sa svih okupiranih teritorija i prekid vojnih sukoba u kojima su nepotrebno izgubljeni životi civila i vojnika, a kojima se istodobno onemogućuje socioekonomski razvoj te da se stotinama tisuća interno raseljenih osoba dopusti se vrate u svoju domovinu;

| (bp) | da razviju aktivniju ulogu EU-a, koji predstavlja potpredsjednik Europske komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, u mirnom rješavanju aktualnih sukoba i sprečavanju svih budućih sukoba u njegovu istočnom susjedstvu, istodobno priznajući dogovorene oblike i procese pregovora, kao što su međunarodni razgovori u Ženevi, skupina OESS-a iz Minska, Normandijski format i razgovori 5 + 2; da imenuju posebnog izaslanika EU-a za Krim i regiju Donbas; |
| --- | --- |

(bp)

da razviju aktivniju ulogu EU-a, koji predstavlja potpredsjednik Europske komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, u mirnom rješavanju aktualnih sukoba i sprečavanju svih budućih sukoba u njegovu istočnom susjedstvu, istodobno priznajući dogovorene oblike i procese pregovora, kao što su međunarodni razgovori u Ženevi, skupina OESS-a iz Minska, Normandijski format i razgovori 5 + 2; da imenuju posebnog izaslanika EU-a za Krim i regiju Donbas;

| (bq) | da nastave promicanje okružja koje dovodi do rješavanja sukoba i podupiranje aktivnosti kojima se promiče povjerenje i međuljudski kontakti u svim zajednicama koje su razjedinjene sukobima; da daju prednost naporima za preventivnu uspostavu mira, uključujući preventivnu diplomaciju, kao i za mehanizme ranog upozoravanja i djelovanja i da povećaju za to namijenjena financijska sredstva; |
| --- | --- |

(bq)

da nastave promicanje okružja koje dovodi do rješavanja sukoba i podupiranje aktivnosti kojima se promiče povjerenje i međuljudski kontakti u svim zajednicama koje su razjedinjene sukobima; da daju prednost naporima za preventivnu uspostavu mira, uključujući preventivnu diplomaciju, kao i za mehanizme ranog upozoravanja i djelovanja i da povećaju za to namijenjena financijska sredstva;

| (br) | da ponovno potvrde svoju potporu naporima supredsjedatelja Skupine iz Minska OESS-a u rješavanju sukoba u Gorskom Karabahu i njihovim temeljnim načelima iz 2009. s ciljem postizanja rješenja na temelju normi i načela međunarodnog prava, Povelje UN-a i Helsinškog završnog akta OESS-a iz 1975.; da potiču sve strane da intenziviranju dijalog i da se suzdrže od agresivne retorike kojom bi se dodatno ugrozili izgledi za nagodbu; |
| --- | --- |

(br)

da ponovno potvrde svoju potporu naporima supredsjedatelja Skupine iz Minska OESS-a u rješavanju sukoba u Gorskom Karabahu i njihovim temeljnim načelima iz 2009. s ciljem postizanja rješenja na temelju normi i načela međunarodnog prava, Povelje UN-a i Helsinškog završnog akta OESS-a iz 1975.; da potiču sve strane da intenziviranju dijalog i da se suzdrže od agresivne retorike kojom bi se dodatno ugrozili izgledi za nagodbu;

| (bs) | da poduzmu mjere za jamčenje djelotvornih aktivnosti i izvršavanje punog mandata za sljedeće postojeće misije EU-a u regiji Istočnog partnerstva, uključujući koordinaciju njihovih aktivnosti: promatračku misiju EU-a u Gruziji, savjetodavnu misiju EU-a u Ukrajini i misiju EU-a za pomoć na granicama u Moldovi i Ukrajini te misiju posebnog predstavnika EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji; |
| --- | --- |

(bs)

da poduzmu mjere za jamčenje djelotvornih aktivnosti i izvršavanje punog mandata za sljedeće postojeće misije EU-a u regiji Istočnog partnerstva, uključujući koordinaciju njihovih aktivnosti: promatračku misiju EU-a u Gruziji, savjetodavnu misiju EU-a u Ukrajini i misiju EU-a za pomoć na granicama u Moldovi i Ukrajini te misiju posebnog predstavnika EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji;

| (bt) | da uzmu u obzir pozive ukrajinske vlade na jaču prisutnost međunarodnih mirovnih snaga raspoređenih na granici između Ukrajine i Rusije i u regijama Luganska i Donjecka; kad situacija za to bude povoljna te kao dio potpune provedbe Sporazuma iz Minska, stranama u sukobu trebalo bi ponuditi pomoć misije ZSOP-a pod vodstvom EU-a kako bi pomogla s raznim zadaćama kao što su razminiranje, pripremanje lokalnih izbora i osiguravanje slobodnog pristupa za organizacije koje pružaju humanitarnu pomoć; |
| --- | --- |

(bt)

da uzmu u obzir pozive ukrajinske vlade na jaču prisutnost međunarodnih mirovnih snaga raspoređenih na granici između Ukrajine i Rusije i u regijama Luganska i Donjecka; kad situacija za to bude povoljna te kao dio potpune provedbe Sporazuma iz Minska, stranama u sukobu trebalo bi ponuditi pomoć misije ZSOP-a pod vodstvom EU-a kako bi pomogla s raznim zadaćama kao što su razminiranje, pripremanje lokalnih izbora i osiguravanje slobodnog pristupa za organizacije koje pružaju humanitarnu pomoć;

| (bu) | da podupiru slobodu plovidbe i da se snažno usprotive blokadi Azovskog mora i kontinuiranom, postupnom pripojenju Crnog mora od strane Ruske Federacije; |
| --- | --- |

(bu)

da podupiru slobodu plovidbe i da se snažno usprotive blokadi Azovskog mora i kontinuiranom, postupnom pripojenju Crnog mora od strane Ruske Federacije;

| (bv) | da uvažavaju jedinstveno iskustvo i stručnost zemalja Istočnog partnerstva; da priznaju doprinos zemalja Istočnog partnerstva misijama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a (ZSOP); da nastave podupirati reformu sigurnosnog sektora; da prodube suradnju u području obrambenih politika povezanih s EU-om, uključujući sudjelovanje u PESCO-u nakon što se uredi pitanje sudjelovanja trećih zemalja; |
| --- | --- |

(bv)

da uvažavaju jedinstveno iskustvo i stručnost zemalja Istočnog partnerstva; da priznaju doprinos zemalja Istočnog partnerstva misijama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a (ZSOP); da nastave podupirati reformu sigurnosnog sektora; da prodube suradnju u području obrambenih politika povezanih s EU-om, uključujući sudjelovanje u PESCO-u nakon što se uredi pitanje sudjelovanja trećih zemalja;

| (bw) | da potvrde da je kibersigurnost jedno od područja u kojima EU i zemlje Istočnog partnerstva mogu učinkovitije surađivati te da EU može iskoristiti iskustvo zemalja Istočnog partnerstva u borbi protiv hibridnih prijetnji ili prijetnji kibersigurnosti; da uspostave formalni kiberdijalog sa zainteresiranim zemljama u Istočnom partnerstvu i da promiču platforme za suradnju među zemljama iz regije Istočnog partnerstva radi jačanja otpornosti tih zemalja, posebno nakon opsežnog kibernapada Ruske Federacije na Gruziju u listopadu 2019.; |
| --- | --- |

(bw)

da potvrde da je kibersigurnost jedno od područja u kojima EU i zemlje Istočnog partnerstva mogu učinkovitije surađivati te da EU može iskoristiti iskustvo zemalja Istočnog partnerstva u borbi protiv hibridnih prijetnji ili prijetnji kibersigurnosti; da uspostave formalni kiberdijalog sa zainteresiranim zemljama u Istočnom partnerstvu i da promiču platforme za suradnju među zemljama iz regije Istočnog partnerstva radi jačanja otpornosti tih zemalja, posebno nakon opsežnog kibernapada Ruske Federacije na Gruziju u listopadu 2019.;

| (bx) | da osude utjecaj trećih zemalja na narušavanje demokratskog poretka zemalja Istočnog partnerstva, kao i utjecanje na izbore, širenje dezinformacija i ciljanih kampanja dezinformiranja; |
| --- | --- |

(bx)

da osude utjecaj trećih zemalja na narušavanje demokratskog poretka zemalja Istočnog partnerstva, kao i utjecanje na izbore, širenje dezinformacija i ciljanih kampanja dezinformiranja;

| (by) | da povećaju suradnju u izgradnji društvene i institucionalne otpornosti zemalja Istočnog partnerstva s većim naglaskom na borbu protiv dezinformiranja, propagande, manipulacije i neprijateljskog utjecaja koje provode vanjske snage s ciljem podjele i destabilizacije zemalja Istočnog partnerstva, kao i ugrožavanja integriteta njihovih političkih procesa i odnosa s EU-om; da pomognu zainteresiranim zemljama Istočnog partnerstva u aktivnostima koje se provode na razini EU-a za sprječavanje navedenih neprijateljskih radnji, uključujući provedbu dobrih praksi i rješenja, kao što su Akcijski plan za borbu protiv dezinformiranja i Kodeks dobrih praksi EU-a za borbu protiv dezinformacija, te koristeći stručno znanje Helsinškog Europskog centra izvrsnosti za borbu protiv hibridnih prijetnji, Centra izvrsnosti NATO-a StratCom u Rigi i radne skupine EU-a East StratCom; |
| --- | --- |

(by)

da povećaju suradnju u izgradnji društvene i institucionalne otpornosti zemalja Istočnog partnerstva s većim naglaskom na borbu protiv dezinformiranja, propagande, manipulacije i neprijateljskog utjecaja koje provode vanjske snage s ciljem podjele i destabilizacije zemalja Istočnog partnerstva, kao i ugrožavanja integriteta njihovih političkih procesa i odnosa s EU-om; da pomognu zainteresiranim zemljama Istočnog partnerstva u aktivnostima koje se provode na razini EU-a za sprječavanje navedenih neprijateljskih radnji, uključujući provedbu dobrih praksi i rješenja, kao što su Akcijski plan za borbu protiv dezinformiranja i Kodeks dobrih praksi EU-a za borbu protiv dezinformacija, te koristeći stručno znanje Helsinškog Europskog centra izvrsnosti za borbu protiv hibridnih prijetnji, Centra izvrsnosti NATO-a StratCom u Rigi i radne skupine EU-a East StratCom;

| (bz) | da promiču integrirano upravljanje granicama i suradnju između EU-a i pridruženih zemalja te da zagovaraju suradnju u provedbi zakona; |
| --- | --- |

(bz)

da promiču integrirano upravljanje granicama i suradnju između EU-a i pridruženih zemalja te da zagovaraju suradnju u provedbi zakona;

| (ca) | da pozdrave daljnju suradnju između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva s ciljem promicanja međunarodne stabilnosti i sigurnosti, u skladu s globalnom strategijom EU-a, te da predlože nove oblike dobrovoljne suradnje u području sigurnosti i obrane, s obzirom na to da će to područje u budućnosti biti određeno velikim ambicijama jer će EU postupno težiti stvaranju Europske obrambene unije; |
| --- | --- |

(ca)

da pozdrave daljnju suradnju između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva s ciljem promicanja međunarodne stabilnosti i sigurnosti, u skladu s globalnom strategijom EU-a, te da predlože nove oblike dobrovoljne suradnje u području sigurnosti i obrane, s obzirom na to da će to područje u budućnosti biti određeno velikim ambicijama jer će EU postupno težiti stvaranju Europske obrambene unije;

| (cb) | da promiču istraživanja i razvoj te industrijsku suradnju u razvoju naoružanja i vojnih tehnologija i kapaciteta među državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(cb)

da promiču istraživanja i razvoj te industrijsku suradnju u razvoju naoružanja i vojnih tehnologija i kapaciteta među državama članicama EU-a i zemljama Istočnog partnerstva;

| (cc) | da priznaju da će svaki nedostatak prisutnosti i nedjelovanje EU-a u odnosu na partnere iz Istočnog partnerstva otvoriti prostor drugim globalnim akterima; da povećaju suradnju ili stvore forum s demokratskim saveznicima istomišljenicima i međunarodnim akterima kako bi se ublažio negativan utjecaj sila trećih zemalja u regiji Istočnog partnerstva te kako bi mu se suprotstavilo; |
| --- | --- |

(cc)

da priznaju da će svaki nedostatak prisutnosti i nedjelovanje EU-a u odnosu na partnere iz Istočnog partnerstva otvoriti prostor drugim globalnim akterima; da povećaju suradnju ili stvore forum s demokratskim saveznicima istomišljenicima i međunarodnim akterima kako bi se ublažio negativan utjecaj sila trećih zemalja u regiji Istočnog partnerstva te kako bi mu se suprotstavilo;

Lokalne i regionalne vlasti i civilno društvo

| (cd) | da uvažavaju doprinos aktera i organizacija civilnog društva Istočnog partnerstva procesima demokratizacije i reforme u njihovim zemljama i cijeloj regiji Istočnog partnerstva te da zatraže veću otvorenost i angažman vlada zemalja Istočnog partnerstva prema njima i konkretnije i djelotvornije sudjelovanje u postupku donošenja politika; |
| --- | --- |

(cd)

da uvažavaju doprinos aktera i organizacija civilnog društva Istočnog partnerstva procesima demokratizacije i reforme u njihovim zemljama i cijeloj regiji Istočnog partnerstva te da zatraže veću otvorenost i angažman vlada zemalja Istočnog partnerstva prema njima i konkretnije i djelotvornije sudjelovanje u postupku donošenja politika;

| (ce) | da nastave s opsežnim dijalogom s akterima civilnog društva iz zemalja Istočnog partnerstva i ojačaju potporu EU-a za aktivnosti demokratski usmjerenih organizacija civilnog društva podupiranjem njihovih aktivnosti i zaštitom njihova radnog okruženja; |
| --- | --- |

(ce)

da nastave s opsežnim dijalogom s akterima civilnog društva iz zemalja Istočnog partnerstva i ojačaju potporu EU-a za aktivnosti demokratski usmjerenih organizacija civilnog društva podupiranjem njihovih aktivnosti i zaštitom njihova radnog okruženja;

| (cf) | da povećaju napore EU-a za jačanjem njegova sudjelovanja i pružanja potpore inicijativama na lokalnoj razini u regijama i ruralnim područjima kako bi se razvili organizacijski i nadzorni kapaciteti civilnog društva i tako razvile lokalne demokratske prakse; |
| --- | --- |

(cf)

da povećaju napore EU-a za jačanjem njegova sudjelovanja i pružanja potpore inicijativama na lokalnoj razini u regijama i ruralnim područjima kako bi se razvili organizacijski i nadzorni kapaciteti civilnog društva i tako razvile lokalne demokratske prakse;

| (cg) | da ojačaju sposobnost civilnog društva zemalja Istočnog partnerstva da djeluje kao nadzornik reforme i da drže relevantne državne institucije odgovornima te da se tako smanji birokracija i osigura njegova prisutnost na trilateralnim sastancima, pa i u svim dijalozima o ljudskim pravima, te na sastancima Vijeća za pridruživanje i suradnju; |
| --- | --- |

(cg)

da ojačaju sposobnost civilnog društva zemalja Istočnog partnerstva da djeluje kao nadzornik reforme i da drže relevantne državne institucije odgovornima te da se tako smanji birokracija i osigura njegova prisutnost na trilateralnim sastancima, pa i u svim dijalozima o ljudskim pravima, te na sastancima Vijeća za pridruživanje i suradnju;

| (ch) | da potiču suradnju među civilnim društvima zemalja Istočnog partnerstva osnivanjem regionalnog centra za povećanje nadležnosti, razmjenu najboljih praksi i radnih pristupa u okviru novog projekta sveučilišta Istočnog partnerstva u Ukrajini; |
| --- | --- |

(ch)

da potiču suradnju među civilnim društvima zemalja Istočnog partnerstva osnivanjem regionalnog centra za povećanje nadležnosti, razmjenu najboljih praksi i radnih pristupa u okviru novog projekta sveučilišta Istočnog partnerstva u Ukrajini;

| (ci) | da nastave pružati strukturnu financijsku potporu i potporu razvoju kapaciteta organizacijama koje pomažu neovisnim akterima civilnog društva koji se zalažu za demokraciju; ustraju u tome da programi EU-a i država članica te neovisni programi kojima se podupiru demokracija, ljudska prava i vladavina prava, uključujući Europsku zakladu za demokraciju, moraju nastaviti djelovati slobodno i bez uznemiravanja ili pravosudnih ograničenja; da poduzmu sve moguće mjere kako bi se spriječilo da neovisne nevladine organizacije budu istisnute nametanjem pravosudnih ograničenja i financijskih prepreka, selektivnom primjenom pravnih odredbi ili povećanom prisutnošću nevladinih organizacija koje organizira vlada; |
| --- | --- |

(ci)

da nastave pružati strukturnu financijsku potporu i potporu razvoju kapaciteta organizacijama koje pomažu neovisnim akterima civilnog društva koji se zalažu za demokraciju; ustraju u tome da programi EU-a i država članica te neovisni programi kojima se podupiru demokracija, ljudska prava i vladavina prava, uključujući Europsku zakladu za demokraciju, moraju nastaviti djelovati slobodno i bez uznemiravanja ili pravosudnih ograničenja; da poduzmu sve moguće mjere kako bi se spriječilo da neovisne nevladine organizacije budu istisnute nametanjem pravosudnih ograničenja i financijskih prepreka, selektivnom primjenom pravnih odredbi ili povećanom prisutnošću nevladinih organizacija koje organizira vlada;

| (cj) | da podignu razinu osviještenosti o napadima na civilne aktiviste u zemljama Istočnog partnerstva koje počinjavaju ekstremističke sile, ali i državna tijela koja dovode u pitanje vrijednosti EU-a, međunarodne standarde ljudskih prava i zajedničke obveze prema Europskoj konvenciji o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

(cj)

da podignu razinu osviještenosti o napadima na civilne aktiviste u zemljama Istočnog partnerstva koje počinjavaju ekstremističke sile, ali i državna tijela koja dovode u pitanje vrijednosti EU-a, međunarodne standarde ljudskih prava i zajedničke obveze prema Europskoj konvenciji o ljudskim pravima;

| (ck) | da povećaju potporu i inicijative EU-a za jačanje i omogućivanje lokalnim vlastima i njihovim udruženjima da provedu nacionalne reforme na lokalnoj razini; da promiču ulogu lokalnih vlasti kao donositelja politike i odluka i da potiču redovite razgovore između središnje i lokalne vlasti o programima reformi uz aktivno i uključivo sudjelovanje civilnog društva i drugih relevantnih dionika; |
| --- | --- |

(ck)

da povećaju potporu i inicijative EU-a za jačanje i omogućivanje lokalnim vlastima i njihovim udruženjima da provedu nacionalne reforme na lokalnoj razini; da promiču ulogu lokalnih vlasti kao donositelja politike i odluka i da potiču redovite razgovore između središnje i lokalne vlasti o programima reformi uz aktivno i uključivo sudjelovanje civilnog društva i drugih relevantnih dionika;

| (cl) | da razvijaju planove i pokazatelje za suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima za pojedinačne zemlje, slijedeći primjere slične suradnje s civilnim društvom; |
| --- | --- |

(cl)

da razvijaju planove i pokazatelje za suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima za pojedinačne zemlje, slijedeći primjere slične suradnje s civilnim društvom;

| (cm) | da prošire zastupljenost u oblikovanju politika Istočnog partnerstva i provedbi Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP) i povećaju njegove kapacitete za potporu lokalnim i regionalnim vlastima u bitnim mjerama, kao što su pouka i osposobljavanje usmjereno na potražnju; da u suradnji s Europskim odborom regija i CORLEAP-om razviju program izgradnje kapaciteta za lokalno i regionalno upravljanje u zemljama Istočnog partnerstva, čime bi se omogućilo poduzimanje sustavnih mjera za jačanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

(cm)

da prošire zastupljenost u oblikovanju politika Istočnog partnerstva i provedbi Konferencije lokalnih i regionalnih vlasti za Istočno partnerstvo (CORLEAP) i povećaju njegove kapacitete za potporu lokalnim i regionalnim vlastima u bitnim mjerama, kao što su pouka i osposobljavanje usmjereno na potražnju; da u suradnji s Europskim odborom regija i CORLEAP-om razviju program izgradnje kapaciteta za lokalno i regionalno upravljanje u zemljama Istočnog partnerstva, čime bi se omogućilo poduzimanje sustavnih mjera za jačanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti;

| (cn) | da potiču znatno sudjelovanje građana Istočnog partnerstva u projektima koje financira EU i vlasništvo nad njima, u skladu s pristupom odozdo prema gore vrijednosti i normi EU-a; |
| --- | --- |

(cn)

da potiču znatno sudjelovanje građana Istočnog partnerstva u projektima koje financira EU i vlasništvo nad njima, u skladu s pristupom odozdo prema gore vrijednosti i normi EU-a;

Bolji mediji, komunikacija i upravljanje politikama

| (co) | da uvide da manjak propisnih komunikacijskih i informacijskih kampanja pred valom dezinformacija kojem su izložene države Istočnog partnerstva može dovesti do gubitka desetljetnog napora, ulaganja i postignuća u okviru Istočnog partnerstva; da stoga pojačaju napore strateške komunikacije i da, u otvorenom dijalogu s građanima, povećaju vidljivost potpore koju EU pruža u zemljama Istočnog partnerstva, kako na nacionalnoj tako i na lokalnoj razini; da u tu svrhu komuniciraju s ljudima u malim zajednicama i ruralnim područjima, predstavnicima poduzeća i zajednica, dijasporom i nacionalnim manjinama, a ne samo sa skupinama naklonjenima EU-u; |
| --- | --- |

(co)

da uvide da manjak propisnih komunikacijskih i informacijskih kampanja pred valom dezinformacija kojem su izložene države Istočnog partnerstva može dovesti do gubitka desetljetnog napora, ulaganja i postignuća u okviru Istočnog partnerstva; da stoga pojačaju napore strateške komunikacije i da, u otvorenom dijalogu s građanima, povećaju vidljivost potpore koju EU pruža u zemljama Istočnog partnerstva, kako na nacionalnoj tako i na lokalnoj razini; da u tu svrhu komuniciraju s ljudima u malim zajednicama i ruralnim područjima, predstavnicima poduzeća i zajednica, dijasporom i nacionalnim manjinama, a ne samo sa skupinama naklonjenima EU-u;

| (cp) | da se suprotstave dezinformacijama i propagandi protiv EU-a jačanjem otpornosti i osviještenosti građana EU-a i Istočnog partnerstva o Istočnom partnerstvu te mogućnostima i prednostima koje ono pruža, posebno onima koje proizlaze iz bliske političke i gospodarske suradnje između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te iz provedbe Sporazuma o pridruživanju/detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini, povezujući ih s gospodarskim rastom i povećanom trgovinom; |
| --- | --- |

(cp)

da se suprotstave dezinformacijama i propagandi protiv EU-a jačanjem otpornosti i osviještenosti građana EU-a i Istočnog partnerstva o Istočnom partnerstvu te mogućnostima i prednostima koje ono pruža, posebno onima koje proizlaze iz bliske političke i gospodarske suradnje između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva te iz provedbe Sporazuma o pridruživanju/detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini, povezujući ih s gospodarskim rastom i povećanom trgovinom;

| (cq) | da učinkovitije iskoriste postojeće strukture EU-a kao što je radna skupina ESVD-a za East StratCom kako bi se utvrdile kampanje dezinformiranja i propagande koje potkopavaju odnos EU-a i zemalja Istočnog partnerstva i njegove ciljeve te kako bi se na njih odgovorilo; |
| --- | --- |

(cq)

da učinkovitije iskoriste postojeće strukture EU-a kao što je radna skupina ESVD-a za East StratCom kako bi se utvrdile kampanje dezinformiranja i propagande koje potkopavaju odnos EU-a i zemalja Istočnog partnerstva i njegove ciljeve te kako bi se na njih odgovorilo;

| (cr) | da ojačaju delegacije EU-a u zemljama Istočnog partnerstva kako bi mogle pomoći zemljama Istočnog partnerstva u dovršetku reformi i kako bi učinkovitije izvještavale o načinima na koje EU ondje pomaže građanima; da razvijaju horizontalne veze i promiču suradnju među delegacijama EU-a, da potiču redovnu razmjenu informacija, stručnog znanja i drugih uspješnih pristupa radu; |
| --- | --- |

(cr)

da ojačaju delegacije EU-a u zemljama Istočnog partnerstva kako bi mogle pomoći zemljama Istočnog partnerstva u dovršetku reformi i kako bi učinkovitije izvještavale o načinima na koje EU ondje pomaže građanima; da razvijaju horizontalne veze i promiču suradnju među delegacijama EU-a, da potiču redovnu razmjenu informacija, stručnog znanja i drugih uspješnih pristupa radu;

| (cs) | da zajamče aktivniju ulogu ureda za vezu EU-a u državama članicama u promicanju važnosti zemalja Istočnog partnerstva za europski projekt; |
| --- | --- |

(cs)

da zajamče aktivniju ulogu ureda za vezu EU-a u državama članicama u promicanju važnosti zemalja Istočnog partnerstva za europski projekt;

| (ct) | da poboljšaju razmjenu informacija među institucijama EU-a, prije svega u Komisiji i ESVD-u, te da očuvaju sjećanje na uspjehe institucija, posebno o pruženoj potpori i provedenim projektima tehničke pomoći kako bi se nadogradili njihovi rezultati pri pokretanju novih projekata i programa; |
| --- | --- |

(ct)

da poboljšaju razmjenu informacija među institucijama EU-a, prije svega u Komisiji i ESVD-u, te da očuvaju sjećanje na uspjehe institucija, posebno o pruženoj potpori i provedenim projektima tehničke pomoći kako bi se nadogradili njihovi rezultati pri pokretanju novih projekata i programa;

| (cu) | da iskoriste program mladih ambasadora i stipendije civilnog društva u Istočnom partnerstvu te da uspostave aktivnu mrežu bivših studenata na temelju postojećih uspješnih modela; |
| --- | --- |

(cu)

da iskoriste program mladih ambasadora i stipendije civilnog društva u Istočnom partnerstvu te da uspostave aktivnu mrežu bivših studenata na temelju postojećih uspješnih modela;

| (cv) | da promiču slobodu medija i slobodu izražavanja kao temeljno načelo te da stoga podupiru demokratsko, neovisno, pluralističko i uravnoteženo medijsko okruženje u zemljama Istočnog partnerstva koje osigurava zaštitu lokalnih novinara, tvoraca javnog mnijenja i disidenata od uznemiravanja i zastrašivanja, omogućuje nediskriminirajući pristup informacijama na internetu i izvan njega i smisleno građansko sudjelovanje te štiti i jamči ljudska i građanska prava; |
| --- | --- |

(cv)

da promiču slobodu medija i slobodu izražavanja kao temeljno načelo te da stoga podupiru demokratsko, neovisno, pluralističko i uravnoteženo medijsko okruženje u zemljama Istočnog partnerstva koje osigurava zaštitu lokalnih novinara, tvoraca javnog mnijenja i disidenata od uznemiravanja i zastrašivanja, omogućuje nediskriminirajući pristup informacijama na internetu i izvan njega i smisleno građansko sudjelovanje te štiti i jamči ljudska i građanska prava;

| (cw) | da povećaju potporu lokalnoj borbi protiv lažnih vijesti, hibridnog ratovanja u komunikaciji ili pogoršanja medijskih programa, što može ugroziti borbu protiv korupcije i širenja lažnih informacija radi dobivanja gospodarskih ili političkih prednosti; da nastave s razvojem aktivnosti kojima se osigurava potpuna transparentnost vlasništva nad medijima; da stalno pomažu i prate lokalne službene regulatorne agencije u svim zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(cw)

da povećaju potporu lokalnoj borbi protiv lažnih vijesti, hibridnog ratovanja u komunikaciji ili pogoršanja medijskih programa, što može ugroziti borbu protiv korupcije i širenja lažnih informacija radi dobivanja gospodarskih ili političkih prednosti; da nastave s razvojem aktivnosti kojima se osigurava potpuna transparentnost vlasništva nad medijima; da stalno pomažu i prate lokalne službene regulatorne agencije u svim zemljama Istočnog partnerstva;

| (cx) | da podupiru programe i reforme u vezi s medijskom i informacijskom pismenosti radi reagiranja na potrebe aktualnog digitalnog doba; |
| --- | --- |

(cx)

da podupiru programe i reforme u vezi s medijskom i informacijskom pismenosti radi reagiranja na potrebe aktualnog digitalnog doba;

| (cy) | da promiču emitiranje europskih medijskih produkcija u zemljama Istočnog partnerstva, kao i produkcije zemalja Istočnog partnerstva u EU-u kako bi se premostile razlike zbog povijesti i lažnih informacija iz posljednjih desetljeća; da podupiru lokalne medije u stjecanju pristupa europskim medijskim programima i inicijative bliske suradnje između medija iz EU-a i Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(cy)

da promiču emitiranje europskih medijskih produkcija u zemljama Istočnog partnerstva, kao i produkcije zemalja Istočnog partnerstva u EU-u kako bi se premostile razlike zbog povijesti i lažnih informacija iz posljednjih desetljeća; da podupiru lokalne medije u stjecanju pristupa europskim medijskim programima i inicijative bliske suradnje između medija iz EU-a i Istočnog partnerstva;

| (cz) | da osude zloupotrebu mjera povezanih s pandemijom pojedinih vlasti kao sredstvo za ušutkavanje političke oporbe, civilnog društva i medija ograničavanjem njihovih legitimnih prava; |
| --- | --- |

(cz)

da osude zloupotrebu mjera povezanih s pandemijom pojedinih vlasti kao sredstvo za ušutkavanje političke oporbe, civilnog društva i medija ograničavanjem njihovih legitimnih prava;

| (da) | da učvrste i, ako je moguće, povećaju zajedničke napore EU-a i zemalja Istočnog partnerstva oko međuljudskih kontakata i razmjena radi izgradnje uzajamno pozitivnih predodžbi među stanovništvom i da iskoriste proeuropski osjećaj među građanima Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(da)

da učvrste i, ako je moguće, povećaju zajedničke napore EU-a i zemalja Istočnog partnerstva oko međuljudskih kontakata i razmjena radi izgradnje uzajamno pozitivnih predodžbi među stanovništvom i da iskoriste proeuropski osjećaj među građanima Istočnog partnerstva;

| (db) | da promiču inkluzivne i participativne platforme za dijalog i suradnju koje okupljaju dionike iz različitih sektora i razina, uključujući donositelje politika, gospodarske aktere, akademsku zajednicu, civilno društvo te crkve, vjerske zajednice i građane s manje mogućnosti, s ciljem borbe protiv polarizirajućih i ekstremističkih tendencija u politici i društvu, kao i protiv utjecaja dezinformacijskih i propagandnih kampanja; |
| --- | --- |

(db)

da promiču inkluzivne i participativne platforme za dijalog i suradnju koje okupljaju dionike iz različitih sektora i razina, uključujući donositelje politika, gospodarske aktere, akademsku zajednicu, civilno društvo te crkve, vjerske zajednice i građane s manje mogućnosti, s ciljem borbe protiv polarizirajućih i ekstremističkih tendencija u politici i društvu, kao i protiv utjecaja dezinformacijskih i propagandnih kampanja;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 261, 30.8.2014., str. 4.

(2)  SL L 260, 30.8.2014., str. 4.

(3)  SL L 161, 29.5.2014., str. 3.

(4)  SL L 23, 26.1.2018., str. 4.

(5)  Preporuka br. 1/2018 Vijeća za suradnju EU-a i Azerbajdžana od 28. rujna 2018. o prioritetima partnerstva EU-a i Azerbajdžana (SL L 265, 24.10.2018., str. 18.).

(6)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0008).

(7)  Uredba (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 303, 28.11.2018., str. 39.).

(8)  SL L 289, 31.10.2013., str. 2.

(9)  SL L 128, 30.4.2014., str. 49.

(10)  12363/19 VISA 191 COEST 210.

(11)  SL C 161 E, 31.5.2011., str. 136.

(12)  SL C 208, 10.6.2016., str. 119.

(13)  SL C 234, 28.6.2016., str. 14.

(14)  SL C 300, 18.8.2016., str. 27.

(15)  SL C 328, 6.9.2016., str. 2.

(16)  SL C 265, 11.8.2017., str. 110.

(17)  SL C 11, 12.1.2018., str. 82.

(18)  SL C 224, 27.6.2018., str. 58.

(19)  SL C 238, 6.7.2018., str. 42.

(20)  SL C 263, 25.7.2018., str. 109.

(21)  SL C 390, 18.11.2019., str. 100.

(22)  SL C 28, 27.1.2020., str. 97.

(23)  SL C 118, 8.4.2020., str. 43.

(24)  SL C 11, 13.1.2020., str. 18.

(25)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0458.

(26)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0457.

(27)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0518.

(28)  SL C 356, 4.10.2018., str. 130.

(29)  SL C 118, 8.4.2020., str. 158.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/129 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/129

---

P9_TA(2020)0168

Zapadni Balkan, nakon sastanka na vrhu 2020.

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 19. lipnja 2020. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020. (2019/2210(INI))

(2021/C 362/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2018., zaključke Vijeća od 18. lipnja 2019. i zaključke Europskog vijeća od 17. i 18. listopada 2019. o odgodi odluka o otvaranju pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 28. lipnja 2018., zaključke Vijeća od 18. lipnja 2019. i zaključke Europskog vijeća od 17. i 18. listopada 2019. o odgodi odluka o otvaranju pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom,

| — | uzimajući u obzir deklaraciju iz Zagreba od 6. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir deklaraciju iz Zagreba od 6. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Konačni sporazum za rješavanje nesuglasica kako je opisano u rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a 817 (1993.) i 845 (1993.), raskid Privremenog sporazuma iz 1995. te uspostavu strateškog partnerstva između Grčke i Sjeverne Makedonije od 17. lipnja 2018., poznatog i kao Prespanski sporazum, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konačni sporazum za rješavanje nesuglasica kako je opisano u rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a 817 (1993.) i 845 (1993.), raskid Privremenog sporazuma iz 1995. te uspostavu strateškog partnerstva između Grčke i Sjeverne Makedonije od 17. lipnja 2018., poznatog i kao Prespanski sporazum,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 26. ožujka 2020. o otvaranju pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, kojima su podržani zaključci Vijeća od 25. ožujka 2020. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 26. ožujka 2020. o otvaranju pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, kojima su podržani zaključci Vijeća od 25. ožujka 2020. o proširenju te procesu stabilizacije i pridruživanja,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Poboljšanje pretpristupnog procesa – vjerodostojna perspektiva pristupanja EU-u za zemlje zapadnog Balkana” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2019. o politici proširenja EU-a (COM(2019)0260), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2019. o politici proširenja EU-a (COM(2019)0260),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. veljače 2018. naslovljenu „Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom” (COM(2018)0065),

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju EU-a iz 2016. u kojoj se navodi da vjerodostojna politika proširenja predstavlja strateško ulaganje u sigurnost i blagostanje Europe te da je ona već uvelike doprinijela uspostavi mira u područjima koja su ranije bila pogođena ratom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju EU-a iz 2016. u kojoj se navodi da vjerodostojna politika proširenja predstavlja strateško ulaganje u sigurnost i blagostanje Europe te da je ona već uvelike doprinijela uspostavi mira u područjima koja su ranije bila pogođena ratom,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. listopada 2013. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.” (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 16. listopada 2013. naslovljenu „Strategija proširenja i glavni izazovi za 2013. – 2014.” (COM(2013)0700),

| — | uzimajući u obzir obnovljeni konsenzus o proširenju koji je Europsko vijeće odobrilo u prosincu 2006. i koji je potom potvrđen u zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obnovljeni konsenzus o proširenju koji je Europsko vijeće odobrilo u prosincu 2006. i koji je potom potvrđen u zaključcima Europskog vijeća iz lipnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir završnu izjavu sa sastanka na vrhu održanog u Zagrebu 24. studenoga 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu izjavu sa sastanka na vrhu održanog u Zagrebu 24. studenoga 2000.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Soluna sa sastanka na vrhu EU-a i zapadnog Balkana, 21. lipnja 2003., o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Soluna sa sastanka na vrhu EU-a i zapadnog Balkana, 21. lipnja 2003., o perspektivi pristupanja zemalja zapadnog Balkana Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta,

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces, pokrenut 28. kolovoza 2014., a posebice deklaraciju ministara vanjskih poslova zapadnog Balkana od 27. kolovoza 2015. o regionalnoj suradnji i bilateralnim sporovima i uspostavu Regionalnog ureda za suradnju mladih, uz daljnje sastanke na vrhu koji su se održali u Beču (2015.), Parizu (2016.), Trstu (2017.), Londonu (2018.) i Poznanju (2019.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces, pokrenut 28. kolovoza 2014., a posebice deklaraciju ministara vanjskih poslova zapadnog Balkana od 27. kolovoza 2015. o regionalnoj suradnji i bilateralnim sporovima i uspostavu Regionalnog ureda za suradnju mladih, uz daljnje sastanke na vrhu koji su se održali u Beču (2015.), Parizu (2016.), Trstu (2017.), Londonu (2018.) i Poznanju (2019.),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 29. – 30. travnja 1997. o primjeni uvjetovanja u cilju razvijanja usklađene strategije EU-a za odnose sa zemljama u regiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za opće poslove od 29. – 30. travnja 1997. o primjeni uvjetovanja u cilju razvijanja usklađene strategije EU-a za odnose sa zemljama u regiji,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu 13 ministara vanjskih poslova država članica EU-a od 11. lipnja 2019. o predanosti EU-a europskoj integraciji zapadnog Balkana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu 13 ministara vanjskih poslova država članica EU-a od 11. lipnja 2019. o predanosti EU-a europskoj integraciji zapadnog Balkana,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Europskog parlamenta i predsjednika parlamenata država zapadnog Balkana, koji je 28. siječnja 2020. sazvao predsjednik Europskog parlamenta pod vodstvom parlamenata zapadnog Balkana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu Europskog parlamenta i predsjednika parlamenata država zapadnog Balkana, koji je 28. siječnja 2020. sazvao predsjednik Europskog parlamenta pod vodstvom parlamenata zapadnog Balkana,

| — | uzimajući u obzir neformalni sastanak 16. veljače 2020. na kojem su se okupili čelnici zemalja zapadnog Balkana, predsjednik Europskog vijeća, predsjednica Europske komisije, visoki predstavnik za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i predsjednik vlade Republike Hrvatske koja predsjedava Vijećem Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neformalni sastanak 16. veljače 2020. na kojem su se okupili čelnici zemalja zapadnog Balkana, predsjednik Europskog vijeća, predsjednica Europske komisije, visoki predstavnik za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i predsjednik vlade Republike Hrvatske koja predsjedava Vijećem Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 31. listopada 2019. naslovljenu „Otvaranje pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom: treba podržati vjerodostojnost i geostrateške interese EU-a” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 31. listopada 2019. naslovljenu „Otvaranje pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom: treba podržati vjerodostojnost i geostrateške interese EU-a” (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija o Paketu za proširenje za 2019., usvojeno 13. veljače 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija o Paketu za proširenje za 2019., usvojeno 13. veljače 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o komemoraciji Srebrenice (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. srpnja 2015. o komemoraciji Srebrenice (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 27. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 27. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2019. o otvaranju pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2019. o otvaranju pregovora o pristupanju sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o stajalištu Europskog parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2020. o jačanju suradnje s partnerima sa zapadnog Balkana u području migracija i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2020. o jačanju suradnje s partnerima sa zapadnog Balkana u području migracija i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 29. travnja 2020. naslovljenu „Potpora zemljama zapadnog Balkana u borbi protiv bolesti COVID-19” (COM(2020)0315),

| — | uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0091/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0091/2020),

| A. | budući da je proširenje jedna od najuspješnijih i strateških politika EU-a; kao i najučinkovitiji instrument vanjske politike koji doprinosi širenju dosega osnovnih vrijednosti Unije kao što su poštovanje ljudskog dostojanstva, sloboda, demokracija, očuvanje mira, blagostanje, jednakost, vladavina prava i poštovanja ljudska prava, uključujući prava manjina, diljem Europe; |
| --- | --- |

A.

budući da je proširenje jedna od najuspješnijih i strateških politika EU-a; kao i najučinkovitiji instrument vanjske politike koji doprinosi širenju dosega osnovnih vrijednosti Unije kao što su poštovanje ljudskog dostojanstva, sloboda, demokracija, očuvanje mira, blagostanje, jednakost, vladavina prava i poštovanja ljudska prava, uključujući prava manjina, diljem Europe;

| B. | budući da je proces proširenja sastavni dio europske integracije te je i dalje strateški važan Europskoj uniji; |
| --- | --- |

B.

budući da je proces proširenja sastavni dio europske integracije te je i dalje strateški važan Europskoj uniji;

| C. | budući da su izgledi za punopravno članstvo država zapadnog Balkana u EU-u utemeljeni na zaslugama u vlastitom političkom, sigurnosnom i gospodarskom interesu Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da su izgledi za punopravno članstvo država zapadnog Balkana u EU-u utemeljeni na zaslugama u vlastitom političkom, sigurnosnom i gospodarskom interesu Unije;

| D. | budući da perspektiva članstva u EU-u znači da su prepoznati glavni geopolitički izazovi ujedinjavanja europskog kontinenta i predstavlja temeljni poticaj za reforme u zemljama zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

D.

budući da perspektiva članstva u EU-u znači da su prepoznati glavni geopolitički izazovi ujedinjavanja europskog kontinenta i predstavlja temeljni poticaj za reforme u zemljama zapadnog Balkana;

| E. | budući da zemlje zapadnog Balkana geografski, povijesno i kulturno pripadaju Europi, a proces integracije tih zemalja u Europsku uniju od ključne je važnosti za stabilnost i sigurnost kontinenta u cjelini, slobodnog i u miru; |
| --- | --- |

E.

budući da zemlje zapadnog Balkana geografski, povijesno i kulturno pripadaju Europi, a proces integracije tih zemalja u Europsku uniju od ključne je važnosti za stabilnost i sigurnost kontinenta u cjelini, slobodnog i u miru;

| F. | budući da je proces proširenja EU-a dvostrani proces u kojem obje strane moraju poštovati svoje obveze te se temelji na pretpostavci da Europska unija i države kandidatkinje ispunjavaju obveze; |
| --- | --- |

F.

budući da je proces proširenja EU-a dvostrani proces u kojem obje strane moraju poštovati svoje obveze te se temelji na pretpostavci da Europska unija i države kandidatkinje ispunjavaju obveze;

| G. | budući da poboljšana metodologija koju je predložila Komisija nastoji unijeti novu dinamiku u proces proširenja te pruža novi poticaj transformaciji zemalja pristupnica; |
| --- | --- |

G.

budući da poboljšana metodologija koju je predložila Komisija nastoji unijeti novu dinamiku u proces proširenja te pruža novi poticaj transformaciji zemalja pristupnica;

| H. | budući da je EU vodeći ulagač, trgovinski partner i donator u regiji; |
| --- | --- |

H.

budući da je EU vodeći ulagač, trgovinski partner i donator u regiji;

| I. | budući da je Europski parlament u svojim rezolucijama podržao napredak koji su ostvarile Sjeverna Makedonija i Albanija; budući da je s obzirom na taj napredak Parlament pristao na nagrađivanje učinkovitosti u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći Sjevernoj Makedoniji i Albaniji; |
| --- | --- |

I.

budući da je Europski parlament u svojim rezolucijama podržao napredak koji su ostvarile Sjeverna Makedonija i Albanija; budući da je s obzirom na taj napredak Parlament pristao na nagrađivanje učinkovitosti u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći Sjevernoj Makedoniji i Albaniji;

| J. | budući da su na sastanku na vrhu u Zagrebu 2020. demokracija i vladavina prava prepoznate kao prioritet te da je EU pozvan da dodatno pojača suradnju s tom regijom; |
| --- | --- |

J.

budući da su na sastanku na vrhu u Zagrebu 2020. demokracija i vladavina prava prepoznate kao prioritet te da je EU pozvan da dodatno pojača suradnju s tom regijom;

| K. | budući da je Europski parlament izrazio žaljenje zbog neuspjeha Europskog vijeća u postizanju dogovora o otvaranju pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom u 2019.; budući da je taj neuspjeh, nakon preporuka Komisije iz 2018. i 2019., koje je podržao Parlament, narušio vjerodostojnost Europske unije, pridonio rastu populizma, nacionalizma i skepticizma u pogledu EU-a, ugrozio napore zemalja kandidatkinja, doprinio stvaranju političkog vakuuma i ohrabrio aktere treće strane koji nastoje uspostaviti politički utjecaj u regiji na štetu procesa integracije EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da je Europski parlament izrazio žaljenje zbog neuspjeha Europskog vijeća u postizanju dogovora o otvaranju pristupnih pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom u 2019.; budući da je taj neuspjeh, nakon preporuka Komisije iz 2018. i 2019., koje je podržao Parlament, narušio vjerodostojnost Europske unije, pridonio rastu populizma, nacionalizma i skepticizma u pogledu EU-a, ugrozio napore zemalja kandidatkinja, doprinio stvaranju političkog vakuuma i ohrabrio aktere treće strane koji nastoje uspostaviti politički utjecaj u regiji na štetu procesa integracije EU-a;

| L. | budući da proces proširenja potiče i jača sposobnosti rješavanja bilateralnih sporova te teži pomirenju između društava u regiji; |
| --- | --- |

L.

budući da proces proširenja potiče i jača sposobnosti rješavanja bilateralnih sporova te teži pomirenju između društava u regiji;

| M. | budući da bi zemlje zapadnog Balkana trebale uložiti veće napore za prevladavanje političke polarizacije i dugotrajnih parlamentarnih bojkota radi povećanja parlamentarnog nadzora; |
| --- | --- |

M.

budući da bi zemlje zapadnog Balkana trebale uložiti veće napore za prevladavanje političke polarizacije i dugotrajnih parlamentarnih bojkota radi povećanja parlamentarnog nadzora;

| N. | budući da Europski parlament ostaje pouzdan partner zemalja u procesu pristupanja EU-u i zagovaratelj procesa proširenja kao pozitivnog mehanizma Europske unije za poticanje reformi usmjerenih na institucionalno i socioekonomsko jačanje tih zemalja u korist svojih građana; |
| --- | --- |

N.

budući da Europski parlament ostaje pouzdan partner zemalja u procesu pristupanja EU-u i zagovaratelj procesa proširenja kao pozitivnog mehanizma Europske unije za poticanje reformi usmjerenih na institucionalno i socioekonomsko jačanje tih zemalja u korist svojih građana;

| O. | budući da je u Solunskom programu i Izjavi iz Sofije istaknuto da će se staviti poseban naglasak na stvaranje dodatnih mogućnosti za mlade, istodobno osiguravajući da to pridonosi socioekonomskom razvoju zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

O.

budući da je u Solunskom programu i Izjavi iz Sofije istaknuto da će se staviti poseban naglasak na stvaranje dodatnih mogućnosti za mlade, istodobno osiguravajući da to pridonosi socioekonomskom razvoju zapadnog Balkana;

| P. | budući da je Europski parlament predan povećanju svoje političke i institucionalne potpore demokratskim i gospodarskim reformama u regiji i pružanju pomoći zemljama zapadnog Balkana u procesu pristupanja EU-u; |
| --- | --- |

P.

budući da je Europski parlament predan povećanju svoje političke i institucionalne potpore demokratskim i gospodarskim reformama u regiji i pružanju pomoći zemljama zapadnog Balkana u procesu pristupanja EU-u;

| Q. | budući da se u Političkim smjernicama Europske komisije za razdoblje 2019. – 2024. ponovno potvrđuje europska perspektiva za zapadni Balkan; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u Političkim smjernicama Europske komisije za razdoblje 2019. – 2024. ponovno potvrđuje europska perspektiva za zapadni Balkan;

| R. | budući da su se tijekom svojih saslušanja u Europskom parlamentu potpredsjednik / visoki predstavnik Borrell i povjerenik Várhelyi obvezali na davanje prioriteta procesu proširenja, obvezujući se na ubrzavanje strukturnih i institucionalnih reformi te procesa integracije na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

R.

budući da su se tijekom svojih saslušanja u Europskom parlamentu potpredsjednik / visoki predstavnik Borrell i povjerenik Várhelyi obvezali na davanje prioriteta procesu proširenja, obvezujući se na ubrzavanje strukturnih i institucionalnih reformi te procesa integracije na zapadnom Balkanu;

| S. | budući da ambiciozna politika proširenja zahtijeva odgovarajući proračun; budući da bi Vijeće trebalo osigurati dostatna proračunska sredstva kako bi se poduprla politika proširenja; |
| --- | --- |

S.

budući da ambiciozna politika proširenja zahtijeva odgovarajući proračun; budući da bi Vijeće trebalo osigurati dostatna proračunska sredstva kako bi se poduprla politika proširenja;

| T. | budući da EU treba ojačati i mehanizme vladavine prava u Unije te uspostaviti ambiciozni program za Konferenciju o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

T.

budući da EU treba ojačati i mehanizme vladavine prava u Unije te uspostaviti ambiciozni program za Konferenciju o budućnosti Europe;

| U. | budući da su europsko blagostanje i sigurnost usko povezani s procesom integracije i unapređenjem mira, demokracijom, poštovanjem ljudskih prava i vladavine prava u regiji zapadnog Balkana i njegovih zemalja u snažnom i reformiranom EU-u; |
| --- | --- |

U.

budući da su europsko blagostanje i sigurnost usko povezani s procesom integracije i unapređenjem mira, demokracijom, poštovanjem ljudskih prava i vladavine prava u regiji zapadnog Balkana i njegovih zemalja u snažnom i reformiranom EU-u;

| V. | budući da se Komisija u svojoj komunikaciji od 5. veljače 2020. obvezala predstaviti komunikaciju kojom se utvrđuju mjere za provedbu temeljnih reformi, među ostalim u području vladavine prava; |
| --- | --- |

V.

budući da se Komisija u svojoj komunikaciji od 5. veljače 2020. obvezala predstaviti komunikaciju kojom se utvrđuju mjere za provedbu temeljnih reformi, među ostalim u području vladavine prava;

| W. | budući da je EU mobilizirao 3,3 milijarde EUR za rješavanje problema pandemije koronavirusa na zapadnom Balkanu, uključujući 38 milijuna EUR za hitnu potporu zdravstvenom sektoru, 389 milijuna EUR za socijalni i gospodarski oporavak, 750 milijuna EUR za makrofinancijsku pomoć, 455 milijuna EUR za ponovno pokretanje gospodarstva i 1,7 milijardi EUR u povlaštenim zajmovima Europske investicijske banke; |
| --- | --- |

W.

budući da je EU mobilizirao 3,3 milijarde EUR za rješavanje problema pandemije koronavirusa na zapadnom Balkanu, uključujući 38 milijuna EUR za hitnu potporu zdravstvenom sektoru, 389 milijuna EUR za socijalni i gospodarski oporavak, 750 milijuna EUR za makrofinancijsku pomoć, 455 milijuna EUR za ponovno pokretanje gospodarstva i 1,7 milijardi EUR u povlaštenim zajmovima Europske investicijske banke;

| X. | budući da su zemlje zapadnog Balkana imale koristi od Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu, zajedničke nabave medicinske opreme, izuzeća od EU-ova sustava odobrenja za izvoz osobne zaštitne opreme i „zelenih traka” za osnovne potrepštine; |
| --- | --- |

X.

budući da su zemlje zapadnog Balkana imale koristi od Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu, zajedničke nabave medicinske opreme, izuzeća od EU-ova sustava odobrenja za izvoz osobne zaštitne opreme i „zelenih traka” za osnovne potrepštine;

| 1. | preporučuje sljedeće Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku:






  (a) | da podrže europsku perspektivu zemalja zapadnog Balkana i poboljšaju proces pristupanja uz jamstvo da se njime jačaju temeljne vrijednosti i vladavina prava te da će on dovesti do održive demokratske, gospodarske i ekološke preobrazbe i socijalne konvergencije, kao i da se njime osiguraju dobrosusjedski odnosi i regionalna suradnja kao ključni elementi proširenja i procesa stabilizacije i pridruživanja te uz jamstvo da se proširenje Unije nastavi usporedno s raspravama o budućnosti Europe i unutarnjom reformom EU-a; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

da podrže europsku perspektivu zemalja zapadnog Balkana i poboljšaju proces pristupanja uz jamstvo da se njime jačaju temeljne vrijednosti i vladavina prava te da će on dovesti do održive demokratske, gospodarske i ekološke preobrazbe i socijalne konvergencije, kao i da se njime osiguraju dobrosusjedski odnosi i regionalna suradnja kao ključni elementi proširenja i procesa stabilizacije i pridruživanja te uz jamstvo da se proširenje Unije nastavi usporedno s raspravama o budućnosti Europe i unutarnjom reformom EU-a;

| (b) | da povećaju napore za stvaranjem političke volje među državama članicama za nastavak proširenja na zapadni Balkan umjesto da se dopusti da unutarnji procesi EU-a budu prepreka te da poboljšaju političke i strateške smjernice EU-a u pogledu cjelokupne politike u regiji; |
| --- | --- |

(b)

da povećaju napore za stvaranjem političke volje među državama članicama za nastavak proširenja na zapadni Balkan umjesto da se dopusti da unutarnji procesi EU-a budu prepreka te da poboljšaju političke i strateške smjernice EU-a u pogledu cjelokupne politike u regiji;

| (c) | da nastave s proširenjem jer je to potrebno za vjerodostojnost, uspjeh i za utjecaj EU-a u regiji i izvan nje; |
| --- | --- |

(c)

da nastave s proširenjem jer je to potrebno za vjerodostojnost, uspjeh i za utjecaj EU-a u regiji i izvan nje;

| (d) | da ubrzaju proces pristupanja zemalja koje su, politički i administrativno, predane provedbi reformi povezanih s EU-om; |
| --- | --- |

(d)

da ubrzaju proces pristupanja zemalja koje su, politički i administrativno, predane provedbi reformi povezanih s EU-om;

| (e) | da se pobrinu za to da se u poboljšanoj metodologiji punopravno članstvo u EU-u i dalje bude krajnji cilj te da EU postavi predvidljivija pravila i kriterije temeljene na uvjetovanosti i reverzibilnosti i da ih primjenjuje dosljedno, čime se proces pristupanja čini dinamičnijim te mu se revidiranom metodologijom vraća kredibilitet; |
| --- | --- |

(e)

da se pobrinu za to da se u poboljšanoj metodologiji punopravno članstvo u EU-u i dalje bude krajnji cilj te da EU postavi predvidljivija pravila i kriterije temeljene na uvjetovanosti i reverzibilnosti i da ih primjenjuje dosljedno, čime se proces pristupanja čini dinamičnijim te mu se revidiranom metodologijom vraća kredibilitet;

| (f) | da se pobrinu za to da veći naglasak na političkoj naravi procesa, kao što je predstavljeno u prijedlogu Komisije o revidiranoj metodologiji proširenja, ne zamijeni evaluacije o ispunjavanju kriterija na stručnoj razini i ometa predanost EU-a procesu proširenja utemeljenom na zaslugama; |
| --- | --- |

(f)

da se pobrinu za to da veći naglasak na političkoj naravi procesa, kao što je predstavljeno u prijedlogu Komisije o revidiranoj metodologiji proširenja, ne zamijeni evaluacije o ispunjavanju kriterija na stručnoj razini i ometa predanost EU-a procesu proširenja utemeljenom na zaslugama;

| (g) | da zajamče da se grupiranjem područja politike povećavaju opseg i kvaliteta te održivost reformi, čime će se omogućiti ostvarenje konkretnih rezultata u zemljama pristupnicama te simultani pregovori o različitim poglavljima; |
| --- | --- |

(g)

da zajamče da se grupiranjem područja politike povećavaju opseg i kvaliteta te održivost reformi, čime će se omogućiti ostvarenje konkretnih rezultata u zemljama pristupnicama te simultani pregovori o različitim poglavljima;

| (h) | da utvrde jasne, transparentne i dosljedne kriterije za pristupanje, kao i da tijekom cijelog procesa pružaju stalnu političku i tehničku potporu, uključujući i to da parlamenti osiguraju svoju ulogu neovisnog nadzora, te da poboljšaju metode mjerenja napretka na terenu, osiguravajući da se svaka država pristupnica ocjenjuje na temelju uvjetovanosti i prema načelu vlastitih zasluga; |
| --- | --- |

(h)

da utvrde jasne, transparentne i dosljedne kriterije za pristupanje, kao i da tijekom cijelog procesa pružaju stalnu političku i tehničku potporu, uključujući i to da parlamenti osiguraju svoju ulogu neovisnog nadzora, te da poboljšaju metode mjerenja napretka na terenu, osiguravajući da se svaka država pristupnica ocjenjuje na temelju uvjetovanosti i prema načelu vlastitih zasluga;

| (i) | da zajamče kontinuitet, odgovornost, dosljednost i predvidljivost procesa proširenja učvršćivanjem nove metodologije Komisije kao dugoročne prilagodbe politike i izbjegavanjem ad hoc revizija postupka i njegovih parametara kao posljedice političkih razmatranja neke od država članica; da zajamče da se kriteriji i potpora pri pristupanju temelje na stečenim znanjima kako bi se izbjegli nedostaci na koje se ranije naišlo i poboljšao proces pristupanja; |
| --- | --- |

(i)

da zajamče kontinuitet, odgovornost, dosljednost i predvidljivost procesa proširenja učvršćivanjem nove metodologije Komisije kao dugoročne prilagodbe politike i izbjegavanjem ad hoc revizija postupka i njegovih parametara kao posljedice političkih razmatranja neke od država članica; da zajamče da se kriteriji i potpora pri pristupanju temelje na stečenim znanjima kako bi se izbjegli nedostaci na koje se ranije naišlo i poboljšao proces pristupanja;

| (j) | da olakšaju provedbu poboljšane metodologije zemljama pristupnicama koje su već započele s pregovorima, ako se odluče za takvu metodologiju kako bi se omogućilo učinkovito i dugotrajno usklađivanje s europskim standardima i normama; |
| --- | --- |

(j)

da olakšaju provedbu poboljšane metodologije zemljama pristupnicama koje su već započele s pregovorima, ako se odluče za takvu metodologiju kako bi se omogućilo učinkovito i dugotrajno usklađivanje s europskim standardima i normama;

| (k) | da povećaju političke i gospodarske poticaje za zemlje zapadnog Balkana i poboljšaju usklađenost između procesa proširenja i političkih inicijativa u EU-u putem godišnjih regionalnih sastanaka na marginama Europskog vijeća s čelnicima zemalja zapadnog Balkana čime će se postići redovito sudjelovanje predstavnika zapadnog Balkana na sastancima Europskog vijeća, u radnim skupinama Političkog i sigurnosnog odbora te Komisije; |
| --- | --- |

(k)

da povećaju političke i gospodarske poticaje za zemlje zapadnog Balkana i poboljšaju usklađenost između procesa proširenja i političkih inicijativa u EU-u putem godišnjih regionalnih sastanaka na marginama Europskog vijeća s čelnicima zemalja zapadnog Balkana čime će se postići redovito sudjelovanje predstavnika zapadnog Balkana na sastancima Europskog vijeća, u radnim skupinama Političkog i sigurnosnog odbora te Komisije;

| (l) | da potiču postupnu integraciju zemalja pristupnica u procese, sektorske politike i programe EU-a prije pristupanja, uključujući putem ciljane financijske potpore kroz fondove EU-a, kako bi se stvorila konkretna korist za građane, posebice za djecu i mlade, te kako bi se povećala pretpristupna pomoć i prisutnost EU-a u tim zemljama prije njihova pristupanja; |
| --- | --- |

(l)

da potiču postupnu integraciju zemalja pristupnica u procese, sektorske politike i programe EU-a prije pristupanja, uključujući putem ciljane financijske potpore kroz fondove EU-a, kako bi se stvorila konkretna korist za građane, posebice za djecu i mlade, te kako bi se povećala pretpristupna pomoć i prisutnost EU-a u tim zemljama prije njihova pristupanja;

| (m) | da podrže pojačanu parlamentarnu ulogu u procesu pristupanja putem uspostavljenih foruma i dosljedno potiču nove inicijative kao što je sastanak na vrhu predsjednika parlamenata, koji su po prvi put sazvali predsjednik Europskog parlamenta i čelnici parlamenata zapadnog Balkana 28. siječnja 2020.; |
| --- | --- |

(m)

da podrže pojačanu parlamentarnu ulogu u procesu pristupanja putem uspostavljenih foruma i dosljedno potiču nove inicijative kao što je sastanak na vrhu predsjednika parlamenata, koji su po prvi put sazvali predsjednik Europskog parlamenta i čelnici parlamenata zapadnog Balkana 28. siječnja 2020.;

| (n) | da olakšaju i promiču tješnje sudjelovanje parlamentarnih zastupnika iz zemalja koje pregovaraju u radu Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

(n)

da olakšaju i promiču tješnje sudjelovanje parlamentarnih zastupnika iz zemalja koje pregovaraju u radu Europskog parlamenta;

| (o) | da uključe predstavnike zemalja zapadnog Balkana u Konferenciju o budućnosti Europe s posebnim naglaskom na sudjelovanje mladih; |
| --- | --- |

(o)

da uključe predstavnike zemalja zapadnog Balkana u Konferenciju o budućnosti Europe s posebnim naglaskom na sudjelovanje mladih;

| (p) | da poboljšaju mehanizam uvjetovanja i povećaju reverzibilnost procesa pristupanja primjenom objektivnih kriterija pri odlučivanju o tome treba li pregovore obustaviti ili prekinuti; da se pobrinu za to da Komisija te postupke pokrene nakon temeljite procjene i kao odgovor na prijedlog država članica ili Europskog parlamenta, imajući pritom na umu da se klauzula o načelu neravnoteže i reverzibilnost već primjenjuju na trenutačne pregovaračke okvire za Srbiju i Crnu Goru; da se pobrinu za to da je mehanizam uvjetovanja i obustave popraćen stabilnom komunikacijom iz institucija EU-a o posebnostima moguće obustave; |
| --- | --- |

(p)

da poboljšaju mehanizam uvjetovanja i povećaju reverzibilnost procesa pristupanja primjenom objektivnih kriterija pri odlučivanju o tome treba li pregovore obustaviti ili prekinuti; da se pobrinu za to da Komisija te postupke pokrene nakon temeljite procjene i kao odgovor na prijedlog država članica ili Europskog parlamenta, imajući pritom na umu da se klauzula o načelu neravnoteže i reverzibilnost već primjenjuju na trenutačne pregovaračke okvire za Srbiju i Crnu Goru; da se pobrinu za to da je mehanizam uvjetovanja i obustave popraćen stabilnom komunikacijom iz institucija EU-a o posebnostima moguće obustave;

| (q) | da povećaju odgovornost država članica nad procesom proširenja većim sudjelovanjem stručnjaka iz država članica u području vladavine prava i drugim područjima, kao i civilnog društva i boraca za ljudska prava na terenu, te da poboljšaju mjerenje ukupnog napretka tako što će se i dalje primjenjivati dugoročni objektivni standardi i izbjegavati politizacija tehničkih aspekata procesa pristupanja, posebno oslanjajući se na izvješća o praćenju i preporuke Vijeća Europe i drugih tijela za normizaciju; |
| --- | --- |

(q)

da povećaju odgovornost država članica nad procesom proširenja većim sudjelovanjem stručnjaka iz država članica u području vladavine prava i drugim područjima, kao i civilnog društva i boraca za ljudska prava na terenu, te da poboljšaju mjerenje ukupnog napretka tako što će se i dalje primjenjivati dugoročni objektivni standardi i izbjegavati politizacija tehničkih aspekata procesa pristupanja, posebno oslanjajući se na izvješća o praćenju i preporuke Vijeća Europe i drugih tijela za normizaciju;

| (r) | da priznaju da Berlinski proces podupire i dopunjuje politiku proširenja EU-a i da se ne može smatrati alternativom pristupanju ili repliciranju napora poduzetih u okviru proširenja; |
| --- | --- |

(r)

da priznaju da Berlinski proces podupire i dopunjuje politiku proširenja EU-a i da se ne može smatrati alternativom pristupanju ili repliciranju napora poduzetih u okviru proširenja;

| (s) | da potvrde da je započinjanje pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom u vlastitom političkom, sigurnosnom i gospodarskom interesu Unije; |
| --- | --- |

(s)

da potvrde da je započinjanje pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom u vlastitom političkom, sigurnosnom i gospodarskom interesu Unije;

| (t) | da prepoznaju da je neuspjeh Europskog vijeća da otvori pristupne pregovore s Albanijom i Sjevernom Makedonijom u lipnju 2018., lipnju 2019. i listopadu 2019. imao štetan učinak na ulogu EU-a u regiji i na javno mišljenje o pristupanju EU-u te da je zemljama zapadnog Balkana poslana negativna poruka; te da potvrde da otvaranje pristupnih pregovora ponovno vraća vjerodostojnost procesa, kako su preporučili Europski parlament i Komisija; |
| --- | --- |

(t)

da prepoznaju da je neuspjeh Europskog vijeća da otvori pristupne pregovore s Albanijom i Sjevernom Makedonijom u lipnju 2018., lipnju 2019. i listopadu 2019. imao štetan učinak na ulogu EU-a u regiji i na javno mišljenje o pristupanju EU-u te da je zemljama zapadnog Balkana poslana negativna poruka; te da potvrde da otvaranje pristupnih pregovora ponovno vraća vjerodostojnost procesa, kako su preporučili Europski parlament i Komisija;

| (u) | da što je prije moguće odobre liberalizaciju viznog režima za Kosovo s obzirom na to da su kriteriji za to ispunjeni od srpnja 2018.; |
| --- | --- |

(u)

da što je prije moguće odobre liberalizaciju viznog režima za Kosovo s obzirom na to da su kriteriji za to ispunjeni od srpnja 2018.;

| (v) | da povećaju dinamičnost pregovora kako bi se ubrzalo pristupanje Crne Gore i Srbije; |
| --- | --- |

(v)

da povećaju dinamičnost pregovora kako bi se ubrzalo pristupanje Crne Gore i Srbije;

| (w) | da demokracija i vladavina prava te ljudska prava i temeljne slobode ponovno postanu prioritet za proces proširenja tako što će se poglavlja koja se odnose na pravosuđe, korupciju i organizirani kriminal, kao i poglavlja koja se odnose na poštovanje ljudskih prava, uključujući prava manjina, slobodu medija slobodu izražavanja prva otvoriti i zadnja zatvoriti; |
| --- | --- |

(w)

da demokracija i vladavina prava te ljudska prava i temeljne slobode ponovno postanu prioritet za proces proširenja tako što će se poglavlja koja se odnose na pravosuđe, korupciju i organizirani kriminal, kao i poglavlja koja se odnose na poštovanje ljudskih prava, uključujući prava manjina, slobodu medija slobodu izražavanja prva otvoriti i zadnja zatvoriti;

| (x) | da se usredotoče na izgradnju institucionalnih i administrativnih kapaciteta u cilju jačanja transparentnosti i učinkovitosti dobrog upravljanja na svim razinama; |
| --- | --- |

(x)

da se usredotoče na izgradnju institucionalnih i administrativnih kapaciteta u cilju jačanja transparentnosti i učinkovitosti dobrog upravljanja na svim razinama;

| (y) | da se koriste iskustvom nedavnih proširenja, uključujući stečena znanja u pogledu zemalja središnje Europe; |
| --- | --- |

(y)

da se koriste iskustvom nedavnih proširenja, uključujući stečena znanja u pogledu zemalja središnje Europe;

| (z) | da nastave suradnju sa zemljama zapadnog Balkana u pogledu suzbijanja terorizma i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

(z)

da nastave suradnju sa zemljama zapadnog Balkana u pogledu suzbijanja terorizma i organiziranog kriminala;

| (aa) | da osiguraju ciljanu usmjerenost na izgradnju državnih kapaciteta, provedbu sudskih presuda, reforme pravosuđa i borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

(aa)

da osiguraju ciljanu usmjerenost na izgradnju državnih kapaciteta, provedbu sudskih presuda, reforme pravosuđa i borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala;

| (ab) | da insistiraju na poštovanju i potpunoj provedbi presuda nacionalnih i međunarodnih sudova, uključujući presude ustavnih sudova i svih presuda Europskog suda za ljudska prava, Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju (ICTY) i njegova nasljednika Međunarodnog preostalog mehanizma za kaznene sudove (IRMCT) te Posebnog suda za ratne zločine na Kosovu (SC) i Ureda posebnog tužitelja (SPO), kao i preporuke nadzornih tijela Vijeća Europe, uključujući Europsku komisiju protiv rasizma i netolerancije (ECRI); |
| --- | --- |

(ab)

da insistiraju na poštovanju i potpunoj provedbi presuda nacionalnih i međunarodnih sudova, uključujući presude ustavnih sudova i svih presuda Europskog suda za ljudska prava, Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju (ICTY) i njegova nasljednika Međunarodnog preostalog mehanizma za kaznene sudove (IRMCT) te Posebnog suda za ratne zločine na Kosovu (SC) i Ureda posebnog tužitelja (SPO), kao i preporuke nadzornih tijela Vijeća Europe, uključujući Europsku komisiju protiv rasizma i netolerancije (ECRI);

| (ac) | da potaknu zemlje zapadnog Balkana da poštuju svoje međunarodne obveze u progonu ratnih zločina i utvrđivanju sudbine nestalih osoba; da se zalažu za punu suradnju s IRMCT-om, kosovskim nadzornim odborom i SPO-om te za izričito poštovanje rada i nalaza Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju, kao i za promicanje i širenje njegova rada i postignuća među građanima; da osude sve pokušaje veličanja ratnih zločinaca i negiranja povijesnih činjenica te da u tom pogledu podupru Regionalnu komisiju zaduženu za utvrđivanje činjenica o svim žrtvama ratnih zločina i drugim teškim kršenjima ljudskih prava počinjenima na teritoriju bivše Jugoslavije; |
| --- | --- |

(ac)

da potaknu zemlje zapadnog Balkana da poštuju svoje međunarodne obveze u progonu ratnih zločina i utvrđivanju sudbine nestalih osoba; da se zalažu za punu suradnju s IRMCT-om, kosovskim nadzornim odborom i SPO-om te za izričito poštovanje rada i nalaza Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju, kao i za promicanje i širenje njegova rada i postignuća među građanima; da osude sve pokušaje veličanja ratnih zločinaca i negiranja povijesnih činjenica te da u tom pogledu podupru Regionalnu komisiju zaduženu za utvrđivanje činjenica o svim žrtvama ratnih zločina i drugim teškim kršenjima ljudskih prava počinjenima na teritoriju bivše Jugoslavije;

| (ad) | da povećaju uključenost EU-a u rješavanje otvorenih bilateralnih pitanja, promicanje dobrosusjedskih odnosa i regionalne suradnje s pomoću izgradnje povjerenja i posredničkih napora i da potakne zemlje zapadnog Balkana da se obvežu na pomirenje i mirna rješenja dugotrajnih sporova; |
| --- | --- |

(ad)

da povećaju uključenost EU-a u rješavanje otvorenih bilateralnih pitanja, promicanje dobrosusjedskih odnosa i regionalne suradnje s pomoću izgradnje povjerenja i posredničkih napora i da potakne zemlje zapadnog Balkana da se obvežu na pomirenje i mirna rješenja dugotrajnih sporova;

| (ae) | da ojačaju proces pristupanja u pogledu produbljenja solidarnosti među narodima zemalja zapadnog Balkana i država članica, uz poštovanje njihove povijesti, kulture i tradicija; |
| --- | --- |

(ae)

da ojačaju proces pristupanja u pogledu produbljenja solidarnosti među narodima zemalja zapadnog Balkana i država članica, uz poštovanje njihove povijesti, kulture i tradicija;

| (af) | da podupre novoimenovanog posebnog predstavnika EU-a za dijalog između Beograda i Prištine i druga regionalna pitanja zapadnog Balkana u postizanju sveobuhvatne normalizacije odnosa između Srbije i Kosova te unapređenju dobrosusjedskih odnosa u regiji tijekom njegova mandata; |
| --- | --- |

(af)

da podupre novoimenovanog posebnog predstavnika EU-a za dijalog između Beograda i Prištine i druga regionalna pitanja zapadnog Balkana u postizanju sveobuhvatne normalizacije odnosa između Srbije i Kosova te unapređenju dobrosusjedskih odnosa u regiji tijekom njegova mandata;

| (ag) | da u društvu promiču širu potporu regionalnoj pomirbi, među ostalim podupiranjem potpunog sudjelovanja parlamenata u dijalogu između Beograda i Prištine i u postizanju održivog regionalnog pomirenja; |
| --- | --- |

(ag)

da u društvu promiču širu potporu regionalnoj pomirbi, među ostalim podupiranjem potpunog sudjelovanja parlamenata u dijalogu između Beograda i Prištine i u postizanju održivog regionalnog pomirenja;

| (ah) | da jačaju i, ako je moguće, povećaju zajedničke napore EU-a i zemalja zapadnog Balkana u pogledu međusobnih kontakata i komunikacije kako bi se stvorila uzajamno pozitivna slika među stanovništvom; |
| --- | --- |

(ah)

da jačaju i, ako je moguće, povećaju zajedničke napore EU-a i zemalja zapadnog Balkana u pogledu međusobnih kontakata i komunikacije kako bi se stvorila uzajamno pozitivna slika među stanovništvom;

| (ai) | da potiču stvaranje jednakih uvjeta za uključiva politička okruženja i da olakšaju napore u svim zemljama zapadnog Balkana za prevladavanje političke polarizacije i dugotrajnih parlamentarnih bojkota; da razviju uključivu i konstruktivnu parlamentarnu kulturu te da povećaju parlamentarnu kontrolu i nadzor; da promiču odgovoran pristup prema zastupanju interesa građana u parlamentima, u cilju promicanja demokratskog nadzora i bolje kvalitete zakonodavstva; |
| --- | --- |

(ai)

da potiču stvaranje jednakih uvjeta za uključiva politička okruženja i da olakšaju napore u svim zemljama zapadnog Balkana za prevladavanje političke polarizacije i dugotrajnih parlamentarnih bojkota; da razviju uključivu i konstruktivnu parlamentarnu kulturu te da povećaju parlamentarnu kontrolu i nadzor; da promiču odgovoran pristup prema zastupanju interesa građana u parlamentima, u cilju promicanja demokratskog nadzora i bolje kvalitete zakonodavstva;

| (aj) | da prime na znanje i olakšaju aktivnosti pružanja potpore Europskog parlamenta u vezi s pristupanjem EU-u, uključujući aktivnosti stalnih odbora i izaslanstava te da uključe stalne izvjestitelje Parlamenta za zemlje zapadnog Balkana u postupak nadzora i na terenu; |
| --- | --- |

(aj)

da prime na znanje i olakšaju aktivnosti pružanja potpore Europskog parlamenta u vezi s pristupanjem EU-u, uključujući aktivnosti stalnih odbora i izaslanstava te da uključe stalne izvjestitelje Parlamenta za zemlje zapadnog Balkana u postupak nadzora i na terenu;

| (ak) | da potiču izborne reforme kojima se osiguravaju slobodni, pravedni, konkurentni i transparentni izbori na državnoj i lokalnoj razini bez zastrašivanja i kampanja dezinformiranja, u skladu s međunarodnim standardima, među ostalim o transparentnosti financiranja stranaka te s preporukama međunarodnih promatračkih misija; da prate provedbu mišljenja Venecijanske komisije; da doprinesu programima Europskog parlamenta za potporu demokraciji u regiji; |
| --- | --- |

(ak)

da potiču izborne reforme kojima se osiguravaju slobodni, pravedni, konkurentni i transparentni izbori na državnoj i lokalnoj razini bez zastrašivanja i kampanja dezinformiranja, u skladu s međunarodnim standardima, među ostalim o transparentnosti financiranja stranaka te s preporukama međunarodnih promatračkih misija; da prate provedbu mišljenja Venecijanske komisije; da doprinesu programima Europskog parlamenta za potporu demokraciji u regiji;

| (al) | da potiču nacionalne parlamente da se koriste alatima za potporu demokraciji Europskog parlamenta, kao što su dijalog Jean Monnet i međustranački dijalog, kako bi se olakšao politički rad na parlamentarnom dijalogu i poboljšala odgovornost, nadzor, demokratski nadzor i kvaliteta zakonodavnog rada; |
| --- | --- |

(al)

da potiču nacionalne parlamente da se koriste alatima za potporu demokraciji Europskog parlamenta, kao što su dijalog Jean Monnet i međustranački dijalog, kako bi se olakšao politički rad na parlamentarnom dijalogu i poboljšala odgovornost, nadzor, demokratski nadzor i kvaliteta zakonodavnog rada;

| (am) | da ojačaju i čvršće povežu civilno društvo u njegovoj ulozi nezaobilaznog sudionika u procesima demokratske konsolidacije, regionalne suradnje i reformi povezanih s pristupanjem, s naglaskom na proeuropskim i prodemokratskim snagama u regiji; |
| --- | --- |

(am)

da ojačaju i čvršće povežu civilno društvo u njegovoj ulozi nezaobilaznog sudionika u procesima demokratske konsolidacije, regionalne suradnje i reformi povezanih s pristupanjem, s naglaskom na proeuropskim i prodemokratskim snagama u regiji;

| (an) | da se pobrinu za to da građani i društva iz zemalja kandidatkinja budu bolje povezani s procesom pristupanja te da od njega imaju koristi; da u tom okviru pruže posebnu potporu i ohrabrenje proeuropskim i prodemokratskim segmentima društva, stavovima i mišljenjima; |
| --- | --- |

(an)

da se pobrinu za to da građani i društva iz zemalja kandidatkinja budu bolje povezani s procesom pristupanja te da od njega imaju koristi; da u tom okviru pruže posebnu potporu i ohrabrenje proeuropskim i prodemokratskim segmentima društva, stavovima i mišljenjima;

| (ao) | da zajamče da svaki poduzeti korak obuhvaća znatan i sveobuhvatan dijalog s organizacijama civilnog društva, akademskim krugovima i mladima, i to od rane faze donošenja odluka do faze provedbe i evaluacije te da se osobito pripazi na to da se ne podupiru ili financiraju postojeće lokalne protueuropske strukture moći ili lokalne strukture sumnjivog demokratskog ugleda, čime se potiče razvoj vrijednosti EU-a, vladavine prava, borbe protiv korupcije te grade snažne i učinkovite demokratske institucije kao temelj za uspješno pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

(ao)

da zajamče da svaki poduzeti korak obuhvaća znatan i sveobuhvatan dijalog s organizacijama civilnog društva, akademskim krugovima i mladima, i to od rane faze donošenja odluka do faze provedbe i evaluacije te da se osobito pripazi na to da se ne podupiru ili financiraju postojeće lokalne protueuropske strukture moći ili lokalne strukture sumnjivog demokratskog ugleda, čime se potiče razvoj vrijednosti EU-a, vladavine prava, borbe protiv korupcije te grade snažne i učinkovite demokratske institucije kao temelj za uspješno pristupanje EU-u;

| (ap) | da snažno osude kampanje ocrnjivanja, prijetnje i zastrašivanja novinara i medija te da insistiraju na istrazi i kaznenom progonu takvih kaznenih djela, čime bi se stvorilo sigurno okruženje za novinare i istovremeno riješio problem koncentracije, političkog i gospodarskog pritiska na financiranje medija i nedostatka transparentnosti u pogledu vlasništva medija; |
| --- | --- |

(ap)

da snažno osude kampanje ocrnjivanja, prijetnje i zastrašivanja novinara i medija te da insistiraju na istrazi i kaznenom progonu takvih kaznenih djela, čime bi se stvorilo sigurno okruženje za novinare i istovremeno riješio problem koncentracije, političkog i gospodarskog pritiska na financiranje medija i nedostatka transparentnosti u pogledu vlasništva medija;

| (aq) | da aktivno podupiru i jačaju demokratski, neovisan i raznolik medijski krajolik, kao i odgovornost medija i upravljanje njima; |
| --- | --- |

(aq)

da aktivno podupiru i jačaju demokratski, neovisan i raznolik medijski krajolik, kao i odgovornost medija i upravljanje njima;

| (ar) | da povećaju mjere potpore za jačanje otpornosti na dezinformacije i disruptivne medijske kampanje, uključujući one koje se provode operacijama vanjskog utjecaja kojima se hibridnim ratovanjem nastoje podrivati demokratski procesi i suverenitet zemalja zapadnog Balkana te uloga EU-a u regiji; |
| --- | --- |

(ar)

da povećaju mjere potpore za jačanje otpornosti na dezinformacije i disruptivne medijske kampanje, uključujući one koje se provode operacijama vanjskog utjecaja kojima se hibridnim ratovanjem nastoje podrivati demokratski procesi i suverenitet zemalja zapadnog Balkana te uloga EU-a u regiji;

| (as) | da promiču i aktivno podupiru provedbu politika za borbu protiv diskriminacije te da insistiraju na kaznenom progonu zločina iz mržnje; da uspostavom uključivih politika za zaštitu temeljnih prava građana potaknu brži napredak prema rodnoj ravnopravnosti te u borbi protiv diskriminacije i osiguravanju socijalne uključenosti etničkih, nacionalnih i vjerskih manjina, osoba s invaliditetom, Roma i pripadnika skupine LGBTQI +, obraćanjem posebne pozornosti na djecu; |
| --- | --- |

(as)

da promiču i aktivno podupiru provedbu politika za borbu protiv diskriminacije te da insistiraju na kaznenom progonu zločina iz mržnje; da uspostavom uključivih politika za zaštitu temeljnih prava građana potaknu brži napredak prema rodnoj ravnopravnosti te u borbi protiv diskriminacije i osiguravanju socijalne uključenosti etničkih, nacionalnih i vjerskih manjina, osoba s invaliditetom, Roma i pripadnika skupine LGBTQI +, obraćanjem posebne pozornosti na djecu;

| (at) | da zatraže snažniji pravni okvir za sprečavanje i aktivnu borbu protiv femicida i nasilja nad ženama i djecom i drugih oblika obiteljskog nasilja, uključujući podsjećanjem na obveze Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji te poduzimanjem potrebnih mjera za njezinu ratifikaciju; da spriječe i suzbiju trgovinu ljudima; |
| --- | --- |

(at)

da zatraže snažniji pravni okvir za sprečavanje i aktivnu borbu protiv femicida i nasilja nad ženama i djecom i drugih oblika obiteljskog nasilja, uključujući podsjećanjem na obveze Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji te poduzimanjem potrebnih mjera za njezinu ratifikaciju; da spriječe i suzbiju trgovinu ljudima;

| (au) | da prepoznaju poteškoće s kojima se zemlje zapadnog Balkana suočavaju u upravljanju migracijskim i izbjegličkim tokovima te znatne napore koje je regija uložila u pružanje skloništa i humanitarne pomoći, prvenstveno uz potporu EU-a; da osiguraju učinkovitu provedbu sporazumâ o statusu između zemalja zapadnog Balkana i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex); |
| --- | --- |

(au)

da prepoznaju poteškoće s kojima se zemlje zapadnog Balkana suočavaju u upravljanju migracijskim i izbjegličkim tokovima te znatne napore koje je regija uložila u pružanje skloništa i humanitarne pomoći, prvenstveno uz potporu EU-a; da osiguraju učinkovitu provedbu sporazumâ o statusu između zemalja zapadnog Balkana i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex);

| (ay) | da istaknu važnost doprinosa zemalja zapadnog Balkana zaštiti vanjskih granica Europske unije i da povećaju europsku potporu upravljanju granicama u toj regiji; da povećaju kapacitet sustava azila u regiji u suradnji s Europskim potpornim uredom za azil (EASO) i Uredom visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR); |
| --- | --- |

(ay)

da istaknu važnost doprinosa zemalja zapadnog Balkana zaštiti vanjskih granica Europske unije i da povećaju europsku potporu upravljanju granicama u toj regiji; da povećaju kapacitet sustava azila u regiji u suradnji s Europskim potpornim uredom za azil (EASO) i Uredom visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR);

| (aw) | da naglase ključnu važnost socijalne dimenzije i socioekonomske kohezije te njezinu ključnu ulogu tijekom procesa pristupanja; |
| --- | --- |

(aw)

da naglase ključnu važnost socijalne dimenzije i socioekonomske kohezije te njezinu ključnu ulogu tijekom procesa pristupanja;

| (ax) | da se više usredotoče na iskorjenjivanje siromaštva, pružanje potpore civilnom društvu i provedbu obveza u području radnog prava; |
| --- | --- |

(ax)

da se više usredotoče na iskorjenjivanje siromaštva, pružanje potpore civilnom društvu i provedbu obveza u području radnog prava;

| (ay) | da potaknu zemlje zapadnog Balkana da povećaju standard svojih radničkih i socijalnih prava, da promiču rast i provedu socijalnu pravnu stečevinu EU-a te da uključe širok raspon dionika kao što su sindikati, gospodarske komore i gospodarske komore u proces pregovora s partnerima iz EU-a; |
| --- | --- |

(ay)

da potaknu zemlje zapadnog Balkana da povećaju standard svojih radničkih i socijalnih prava, da promiču rast i provedu socijalnu pravnu stečevinu EU-a te da uključe širok raspon dionika kao što su sindikati, gospodarske komore i gospodarske komore u proces pregovora s partnerima iz EU-a;

| (az) | da riješe problem odljeva mozgova konkretnim mjerama kao što su promicanje kvalitetnih i uključivih obrazovnih reformi, posebno u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, kako bi sektor obrazovanja bio bolje usklađen sa zahtjevima na tržištu rada i pridonosio stvaranju prilika za zapošljavanje mladih; |
| --- | --- |

(az)

da riješe problem odljeva mozgova konkretnim mjerama kao što su promicanje kvalitetnih i uključivih obrazovnih reformi, posebno u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, kako bi sektor obrazovanja bio bolje usklađen sa zahtjevima na tržištu rada i pridonosio stvaranju prilika za zapošljavanje mladih;

| (ba) | da podupiru regionalnu platformu za dijalog „Bridging the Gap” (Premošćivanje jaza) uspostavljenu Programom za mlade političke vođe Europskog parlamenta u cilju uklanjanja jaza između politike mladih, sudjelovanja mladih i parlamentaraca sa zapadnog Balkana i da potaknu konkretne mjere kako bi se povećalo sudjelovanje mladih u politici kao i provedba politika usmjerenih na mlade diljem regije; |
| --- | --- |

(ba)

da podupiru regionalnu platformu za dijalog „Bridging the Gap” (Premošćivanje jaza) uspostavljenu Programom za mlade političke vođe Europskog parlamenta u cilju uklanjanja jaza između politike mladih, sudjelovanja mladih i parlamentaraca sa zapadnog Balkana i da potaknu konkretne mjere kako bi se povećalo sudjelovanje mladih u politici kao i provedba politika usmjerenih na mlade diljem regije;

| (bb) | da promiču mogućnosti za volontiranje i građanski angažman mladih i da više ulažu u mlade iz regije poticanjem sudjelovanja zemalja pristupnica u postojećim programima za mobilnost, kao što je Erasmus+, Kreativna Europa i Obzor 2020. i uspostavljanjem novih programa za mobilnost unutar regije; |
| --- | --- |

(bb)

da promiču mogućnosti za volontiranje i građanski angažman mladih i da više ulažu u mlade iz regije poticanjem sudjelovanja zemalja pristupnica u postojećim programima za mobilnost, kao što je Erasmus+, Kreativna Europa i Obzor 2020. i uspostavljanjem novih programa za mobilnost unutar regije;

| (bc) | da ojačaju suradnju u područjima znanosti, istraživanja i inovacija putem namjenskih programa Europske komisije; |
| --- | --- |

(bc)

da ojačaju suradnju u područjima znanosti, istraživanja i inovacija putem namjenskih programa Europske komisije;

| (bd) | da povećaju pomoć zemljama zapadnog Balkana kako bi poboljšale svoje zakone u području okoliša, energetske učinkovitosti i klime, osiguravajući pritom da imaju kapacitete za njihovu provedbu u skladu sa standardima EU-a i Pariškim sporazumom, uključujući cjelovitom i brzom provedbom međunarodnih obveza u sklopu Ugovora o energetskoj zajednici s obzirom na cjelokupnu usklađenosti i provedbu pravne stečevine Unije u području energetike; |
| --- | --- |

(bd)

da povećaju pomoć zemljama zapadnog Balkana kako bi poboljšale svoje zakone u području okoliša, energetske učinkovitosti i klime, osiguravajući pritom da imaju kapacitete za njihovu provedbu u skladu sa standardima EU-a i Pariškim sporazumom, uključujući cjelovitom i brzom provedbom međunarodnih obveza u sklopu Ugovora o energetskoj zajednici s obzirom na cjelokupnu usklađenosti i provedbu pravne stečevine Unije u području energetike;

| (be) | da pozovu nadležna tijela da poduzmu hitne mjere za praćenje, ublažavanje i sprečavanje onečišćenja zraka i vode; da osiguraju ex ante strateške procjene okoliša i procjene utjecaja na okoliš kako bi osigurali održivu hidroenergiju i razvoj turizma, usklađene s naporima očuvanja; |
| --- | --- |

(be)

da pozovu nadležna tijela da poduzmu hitne mjere za praćenje, ublažavanje i sprečavanje onečišćenja zraka i vode; da osiguraju ex ante strateške procjene okoliša i procjene utjecaja na okoliš kako bi osigurali održivu hidroenergiju i razvoj turizma, usklađene s naporima očuvanja;

| (bf) | da olakšaju regionalnu energetsku integraciju, povećanje diversifikacije i sigurnosti opskrbnih izvora i da podupiru poboljšanje povezanosti energetskih infrastruktura i digitalnih mreža; |
| --- | --- |

(bf)

da olakšaju regionalnu energetsku integraciju, povećanje diversifikacije i sigurnosti opskrbnih izvora i da podupiru poboljšanje povezanosti energetskih infrastruktura i digitalnih mreža;

| (bg) | da potiču nužnu energetsku tranziciju prema čišćim obnovljivim izvorima energije i udaljavanje od ugljena i lignita, što uzrokuje ozbiljne socijalne i zdravstvene rizike za lokalno stanovništvo i susjedne zemlje; da se zemlje pristupnice sa zapadnog Balkana uključe u postupke europskog zelenog plana i fonda za pravednu tranziciju; |
| --- | --- |

(bg)

da potiču nužnu energetsku tranziciju prema čišćim obnovljivim izvorima energije i udaljavanje od ugljena i lignita, što uzrokuje ozbiljne socijalne i zdravstvene rizike za lokalno stanovništvo i susjedne zemlje; da se zemlje pristupnice sa zapadnog Balkana uključe u postupke europskog zelenog plana i fonda za pravednu tranziciju;

| (bh) | da podsjete da je EU najveći strani ulagač u regiji te da je između 2014. i 2018. u regiju uloženo 12,7 milijardi EUR u izravnim stranim ulaganjima; da uspostave strateški gospodarski i investicijski plan s ciljem poboljšanja konkurentnosti, pravnog i poslovnog okruženja, položaja MSP-ova i održivog razvoja u čitavoj regiji u skladu s obvezama preuzetim u sklopu Pariškog sporazuma i europskim zelenim planom, uz napomenu da se rast na zapadnom Balkanu usporava nakon kratkotrajnog oporavka u pogledu ulaganja prethodnih godina te da se smanjuje doprinos ulaganja i izvoza rastu; |
| --- | --- |

(bh)

da podsjete da je EU najveći strani ulagač u regiji te da je između 2014. i 2018. u regiju uloženo 12,7 milijardi EUR u izravnim stranim ulaganjima; da uspostave strateški gospodarski i investicijski plan s ciljem poboljšanja konkurentnosti, pravnog i poslovnog okruženja, položaja MSP-ova i održivog razvoja u čitavoj regiji u skladu s obvezama preuzetim u sklopu Pariškog sporazuma i europskim zelenim planom, uz napomenu da se rast na zapadnom Balkanu usporava nakon kratkotrajnog oporavka u pogledu ulaganja prethodnih godina te da se smanjuje doprinos ulaganja i izvoza rastu;

| (bi) | da promiču i poboljšaju regionalnu gospodarsku integraciju na zapadnom Balkanu, koja je već provedena u okviru Srednjoeuropskog ugovora o slobodnoj trgovini (CEFTA) i oblikovana na temelju pravne stečevine EU-a, i da aktivno podupiru gospodarsku integraciju EU-a i regije širenjem politika EU-a i međunarodnog tržišta u zemlje zapadnog Balkana kada se ispune preduvjeti; |
| --- | --- |

(bi)

da promiču i poboljšaju regionalnu gospodarsku integraciju na zapadnom Balkanu, koja je već provedena u okviru Srednjoeuropskog ugovora o slobodnoj trgovini (CEFTA) i oblikovana na temelju pravne stečevine EU-a, i da aktivno podupiru gospodarsku integraciju EU-a i regije širenjem politika EU-a i međunarodnog tržišta u zemlje zapadnog Balkana kada se ispune preduvjeti;

| (bj) | da podupiru inicijative temeljene na Višegodišnjem akcijskom planu za regionalni gospodarski prostor koji su predsjednici vlada zemalja zapadnog Balkana usvojili na sastanku na vrhu u Trstu 2017., čija su četiri stupa – trgovina, ulaganje, mobilnost i digitalna integracija – ključna za gospodarski razvoj regije i ubrzavaju konvergenciju s EU-om; |
| --- | --- |

(bj)

da podupiru inicijative temeljene na Višegodišnjem akcijskom planu za regionalni gospodarski prostor koji su predsjednici vlada zemalja zapadnog Balkana usvojili na sastanku na vrhu u Trstu 2017., čija su četiri stupa – trgovina, ulaganje, mobilnost i digitalna integracija – ključna za gospodarski razvoj regije i ubrzavaju konvergenciju s EU-om;

| (bk) | da podupiru suradnju zemalja zapadnog Balkana s regionalnim i međunarodnim organizacijama kao što su Vijeće za regionalnu suradnju (RCC), Regionalni ured za suradnju mladih (RYCO), Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) te s međunarodnim financijskim institucijama kao što su Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Europska investicijska banka (EIB); |
| --- | --- |

(bk)

da podupiru suradnju zemalja zapadnog Balkana s regionalnim i međunarodnim organizacijama kao što su Vijeće za regionalnu suradnju (RCC), Regionalni ured za suradnju mladih (RYCO), Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) te s međunarodnim financijskim institucijama kao što su Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Europska investicijska banka (EIB);

| (bl) | da što je prije moguće nastavi podupirati i pružati potrebnu pomoć za dovršenje procesa pristupanja Srbije i Bosne i Hercegovine Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO), podržavajući njihove zahtjeve za članstvo u WTO-u podnesene 1999. odnosno 2005., uz podsjećanje na važnost članstva u WTO-u za otvaranje trgovinskih mogućnosti i približavanje zemalja kandidatkinja članstvu u EU-u; |
| --- | --- |

(bl)

da što je prije moguće nastavi podupirati i pružati potrebnu pomoć za dovršenje procesa pristupanja Srbije i Bosne i Hercegovine Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO), podržavajući njihove zahtjeve za članstvo u WTO-u podnesene 1999. odnosno 2005., uz podsjećanje na važnost članstva u WTO-u za otvaranje trgovinskih mogućnosti i približavanje zemalja kandidatkinja članstvu u EU-u;

| (bm) | da brane interese Unije ublažavanjem negativnog učinka sporazuma o slobodnoj trgovini s Euroazijskom ekonomskom unijom koje su potpisale zemlje koje su podnijele zahtjev za članstvom u Europskoj uniji i kojima je pružena prilika sklapanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju s Europskom unijom, uključujući revidiranjem razine pomoći koja se pruža tim zemljama; |
| --- | --- |

(bm)

da brane interese Unije ublažavanjem negativnog učinka sporazuma o slobodnoj trgovini s Euroazijskom ekonomskom unijom koje su potpisale zemlje koje su podnijele zahtjev za članstvom u Europskoj uniji i kojima je pružena prilika sklapanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju s Europskom unijom, uključujući revidiranjem razine pomoći koja se pruža tim zemljama;

| (bn) | da potaknu regionalnu suradnju u području razvoja infrastrukture između zemalja zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

(bn)

da potaknu regionalnu suradnju u području razvoja infrastrukture između zemalja zapadnog Balkana;

| (bo) | da regija postane visoki prioritet u okviru strategije povezivanja EU-a, uz isticanje važnosti poboljšanja prometne infrastrukture u regiji, a posebno uloge koju to ima u olakšavanju trgovine; da podupiru izgradnju europskih željezničkih i cestovnih koridora diljem zemalja zapadnog Balkana; potiče Komisiju da ubrza financiranje ulaganja u infrastrukturu; |
| --- | --- |

(bo)

da regija postane visoki prioritet u okviru strategije povezivanja EU-a, uz isticanje važnosti poboljšanja prometne infrastrukture u regiji, a posebno uloge koju to ima u olakšavanju trgovine; da podupiru izgradnju europskih željezničkih i cestovnih koridora diljem zemalja zapadnog Balkana; potiče Komisiju da ubrza financiranje ulaganja u infrastrukturu;

| (bp) | da približe narode i gospodarstva regije i EU-a tako što će zemlje zapadnog Balkana uključiti u mrežu TEN-T i TEN-E te da pomognu u pružanju kvalitetnih i sigurnih prometnih i energetskih usluga te u poboljšavanju infrastrukture i povezanosti unutar regije, kao i između regije i EU-a, u skladu s prijedlogom Komisije za strateški gospodarski plan te plan ulaganja za zapadni Balkan; |
| --- | --- |

(bp)

da približe narode i gospodarstva regije i EU-a tako što će zemlje zapadnog Balkana uključiti u mrežu TEN-T i TEN-E te da pomognu u pružanju kvalitetnih i sigurnih prometnih i energetskih usluga te u poboljšavanju infrastrukture i povezanosti unutar regije, kao i između regije i EU-a, u skladu s prijedlogom Komisije za strateški gospodarski plan te plan ulaganja za zapadni Balkan;

| (bq) | da ubrzaju provedbu digitalne agende za zapadni Balkan kako bi građani profitirali od digitalne transformacije; da pomognu zemljama iz regije u poboljšanju mogućnosti financiranja i razvoja za novoosnovana poduzeća i MSP-ove; |
| --- | --- |

(bq)

da ubrzaju provedbu digitalne agende za zapadni Balkan kako bi građani profitirali od digitalne transformacije; da pomognu zemljama iz regije u poboljšanju mogućnosti financiranja i razvoja za novoosnovana poduzeća i MSP-ove;

| (br) | da uspostave predvidljivi vremenski raspored i da ubrzaju provedbu regionalne zone bez roaminga i da potaknu dodatno smanjenje tarife za komunikaciju s EU-om na temelju sve veće fizičke i digitalne regionalne suradnje i povezanosti; |
| --- | --- |

(br)

da uspostave predvidljivi vremenski raspored i da ubrzaju provedbu regionalne zone bez roaminga i da potaknu dodatno smanjenje tarife za komunikaciju s EU-om na temelju sve veće fizičke i digitalne regionalne suradnje i povezanosti;

| (bs) | da povećaju dosljednost, učinkovitost, vidljivost i transparentnost u pogledu financiranja Unije u području vanjskog djelovanja, čime se potiče razvoj vrijednosti Unije, vladavina prava, borba protiv korupcije i izgradnja snažnih i učinkovitih demokratskih institucija; da, prema potrebi, usklade sredstva za financiranje iz IPA-e III s ciljevima europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

(bs)

da povećaju dosljednost, učinkovitost, vidljivost i transparentnost u pogledu financiranja Unije u području vanjskog djelovanja, čime se potiče razvoj vrijednosti Unije, vladavina prava, borba protiv korupcije i izgradnja snažnih i učinkovitih demokratskih institucija; da, prema potrebi, usklade sredstva za financiranje iz IPA-e III s ciljevima europskog zelenog plana;

| (bt) | da zajamče primjereno, pravedno i razmjerno pretpristupno financiranje usmjereno na rezultate i temeljeno na uspješnosti u skladu s potrebama korisnika koje se odnose na transformaciju i pomaže im u ispunjavanju obveza u pogledu pristupanja EU-u; da daju prednost konkretnim projektima od kojih stanovništvo predmetnih zemalja ima korist i da povećaju apsorpcijski kapacitet korisnika; |
| --- | --- |

(bt)

da zajamče primjereno, pravedno i razmjerno pretpristupno financiranje usmjereno na rezultate i temeljeno na uspješnosti u skladu s potrebama korisnika koje se odnose na transformaciju i pomaže im u ispunjavanju obveza u pogledu pristupanja EU-u; da daju prednost konkretnim projektima od kojih stanovništvo predmetnih zemalja ima korist i da povećaju apsorpcijski kapacitet korisnika;

| (bu) | da pitanja gospodarskog upravljanja uređuju u bliskoj koordinaciji s međunarodnim financijskim institucijama i da poboljšaju međusobnu suradnju kako bi se napori u pogledu pružanja potpore bolje usmjerili i kako bi se izbjeglo preklapanje financiranja; |
| --- | --- |

(bu)

da pitanja gospodarskog upravljanja uređuju u bliskoj koordinaciji s međunarodnim financijskim institucijama i da poboljšaju međusobnu suradnju kako bi se napori u pogledu pružanja potpore bolje usmjerili i kako bi se izbjeglo preklapanje financiranja;

| (by) | da ojačaju uvjetovanje između makrofinancijske pomoći i napretka u borbi protiv korupcije i poštovanja vladavine prava te ljudskih prava; |
| --- | --- |

(by)

da ojačaju uvjetovanje između makrofinancijske pomoći i napretka u borbi protiv korupcije i poštovanja vladavine prava te ljudskih prava;

| (bw) | da izbjegavaju rezove u ukupnom financiranju IPA-e koji bi mogli usporiti reforme koje se odnose na EU i ugroziti sposobnost Unije da ispuni svoj strateški cilj da stabilizira i transformira zemlje pristupnice te da ih pripremi za obveze povezane s članstvom i ozbiljno ograničiti sposobnost rješavanja višestrukih izazova povezanih s pomirenjem, regionalnom integracijom, klimatskim promjenama, pri čemu regija postaje još izloženija utjecajima iz trećih zemalja; da se pobrinu da se odgovarajuća potpora uvijek pruža civilnom društvu; |
| --- | --- |

(bw)

da izbjegavaju rezove u ukupnom financiranju IPA-e koji bi mogli usporiti reforme koje se odnose na EU i ugroziti sposobnost Unije da ispuni svoj strateški cilj da stabilizira i transformira zemlje pristupnice te da ih pripremi za obveze povezane s članstvom i ozbiljno ograničiti sposobnost rješavanja višestrukih izazova povezanih s pomirenjem, regionalnom integracijom, klimatskim promjenama, pri čemu regija postaje još izloženija utjecajima iz trećih zemalja; da se pobrinu da se odgovarajuća potpora uvijek pruža civilnom društvu;

| (bx) | da se pobrinu za to da se IPA III temelji na političkim prioritetima koji preko konkretnih projekata imaju izravan utjecaj na živote građana te da se pretpristupna sredstva dodjeljuju na transparentan, razmjeran i nediskriminirajući način i da se temelji na konkretnim pokazateljima uspješnosti, uzimajući u obzir obvezu i napredak zemalja korisnica u provedbi reformi; |
| --- | --- |

(bx)

da se pobrinu za to da se IPA III temelji na političkim prioritetima koji preko konkretnih projekata imaju izravan utjecaj na živote građana te da se pretpristupna sredstva dodjeljuju na transparentan, razmjeran i nediskriminirajući način i da se temelji na konkretnim pokazateljima uspješnosti, uzimajući u obzir obvezu i napredak zemalja korisnica u provedbi reformi;

| (by) | da s pomoću mehanizma suspenzije potaknu pristup temeljen na uspješnosti, jamčeći usklađenost s Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; da nadopune uredbu o instrumentu IPA III reformiranim i poboljšanim „strateškim dijalogom”, pri čemu trebaju Europski parlament pravodobno obavještavati i s njime se savjetovati; |
| --- | --- |

(by)

da s pomoću mehanizma suspenzije potaknu pristup temeljen na uspješnosti, jamčeći usklađenost s Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; da nadopune uredbu o instrumentu IPA III reformiranim i poboljšanim „strateškim dijalogom”, pri čemu trebaju Europski parlament pravodobno obavještavati i s njime se savjetovati;

| (bz) | da podrže demokratsku odgovornost osiguravanjem potpune uključenosti Europskog parlamenta u kontrolu, nadzor i strateško usmjeravanje projekta, programa i praćenja te evaluacije instrumenta IPA III putem delegiranih akta; |
| --- | --- |

(bz)

da podrže demokratsku odgovornost osiguravanjem potpune uključenosti Europskog parlamenta u kontrolu, nadzor i strateško usmjeravanje projekta, programa i praćenja te evaluacije instrumenta IPA III putem delegiranih akta;

| (ca) | da poboljšaju sveukupnu vidljivost i informacije o potporama EU-a u regiji jačanjem strateške komunikacije i javne diplomacije radi prenošenja vrijednosti Unije i naglašavanja dodane vrijednosti projekata i programa koje financira Unija; da pripreme zajedničku komunikacijsku strategiju u suradnji sa zemljama zapadnog Balkana; da dalje razvijaju razumijevanje za prednosti postupka pristupanja i ujedinjenja diljem europskog kontinenta; |
| --- | --- |

(ca)

da poboljšaju sveukupnu vidljivost i informacije o potporama EU-a u regiji jačanjem strateške komunikacije i javne diplomacije radi prenošenja vrijednosti Unije i naglašavanja dodane vrijednosti projekata i programa koje financira Unija; da pripreme zajedničku komunikacijsku strategiju u suradnji sa zemljama zapadnog Balkana; da dalje razvijaju razumijevanje za prednosti postupka pristupanja i ujedinjenja diljem europskog kontinenta;

| (cb) | da ustraju na postupnom usklađivanju politika zemalja pristupnica sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a te zajedničkom trgovinskom politikom; |
| --- | --- |

(cb)

da ustraju na postupnom usklađivanju politika zemalja pristupnica sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a te zajedničkom trgovinskom politikom;

| (cc) | da znatno povećaju komunikaciju o pomoći EU-a, posebno u pogledu znatne potpore koju je EU pružio zapadnom Balkanu u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19, te kako bi se osiguralo da primatelji te pomoći ne šire dezinformacije i negativnu retoriku u vezi s odgovorom EU-a na tu pandemiju; |
| --- | --- |

(cc)

da znatno povećaju komunikaciju o pomoći EU-a, posebno u pogledu znatne potpore koju je EU pružio zapadnom Balkanu u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19, te kako bi se osiguralo da primatelji te pomoći ne šire dezinformacije i negativnu retoriku u vezi s odgovorom EU-a na tu pandemiju;

| (cd) | da pohvale suradnju zemalja zapadnog Balkana i EU-a u misijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP); |
| --- | --- |

(cd)

da pohvale suradnju zemalja zapadnog Balkana i EU-a u misijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP);

| (ce) | da osude aktivnosti trećih zemalja čiji je cilj destabilizacija i ugrožavanje demokratskog upravljanja u regiji zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

(ce)

da osude aktivnosti trećih zemalja čiji je cilj destabilizacija i ugrožavanje demokratskog upravljanja u regiji zapadnog Balkana;

| (cf) | da nastave suradnju u području suzbijanja hibridnih prijetnji, uključujući borbu protiv ruske propagande; |
| --- | --- |

(cf)

da nastave suradnju u području suzbijanja hibridnih prijetnji, uključujući borbu protiv ruske propagande;

| (cg) | da poduzmu daljnje korake nakon sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana 2020. kako bi se procijenio i ponovno ocijenio proces proširenja i u njega unijela nova dinamika te da pruže novi poticaj transformaciji zemalja pristupnica; |
| --- | --- |

(cg)

da poduzmu daljnje korake nakon sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana 2020. kako bi se procijenio i ponovno ocijenio proces proširenja i u njega unijela nova dinamika te da pruže novi poticaj transformaciji zemalja pristupnica;

| (ch) | da brzo provedu revidiranu metodologiju proširenja za ponovno pokretanje procesa pristupanja te da na temelju sastanka na vrhu zapadnog Balkana u Zagrebu bez odgode donesu pregovaračke okvire i sazovu međuvladine konferencije s ciljem započinjanja pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom; |
| --- | --- |

(ch)

da brzo provedu revidiranu metodologiju proširenja za ponovno pokretanje procesa pristupanja te da na temelju sastanka na vrhu zapadnog Balkana u Zagrebu bez odgode donesu pregovaračke okvire i sazovu međuvladine konferencije s ciljem započinjanja pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom;

| (ci) | ističe petnaest uvjeta koje je postavilo Vijeće Europske unije, a koje Albanija treba ispuniti prije njezine prve međuvladine konferencije s državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

(ci)

ističe petnaest uvjeta koje je postavilo Vijeće Europske unije, a koje Albanija treba ispuniti prije njezine prve međuvladine konferencije s državama članicama EU-a;

| (cj) | da održavaju suradnju s Ujedinjenom Kraljevinom na zapadnom Balkanu, uzimajući u obzir britanske veze s regijom i zajedničke ciljeve, od unapređenja vladavine prava, borbe protiv organiziranog kriminala do borbe protiv terorizma i drugih ciljeva misija ZSOP-a; |
| --- | --- |

(cj)

da održavaju suradnju s Ujedinjenom Kraljevinom na zapadnom Balkanu, uzimajući u obzir britanske veze s regijom i zajedničke ciljeve, od unapređenja vladavine prava, borbe protiv organiziranog kriminala do borbe protiv terorizma i drugih ciljeva misija ZSOP-a;

| (ck) | da pojačaju politički dijalog na visokoj razini održavanjem redovitih sastanaka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

(ck)

da pojačaju politički dijalog na visokoj razini održavanjem redovitih sastanaka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana;

| (cl) | da provedu preporuku Tematske evaluacije potpore EU-a vladavini prava u zemljama susjedstva i zemljama proširenja (2010. – 2017.) iz 2019., uz brzo usvajanje komunikacije Komisije o rješavanju ozbiljnih problema povezanih s vladavinom prava s pomoću mehanizma uvjetovanosti i reverzibilnosti; |
| --- | --- |

(cl)

da provedu preporuku Tematske evaluacije potpore EU-a vladavini prava u zemljama susjedstva i zemljama proširenja (2010. – 2017.) iz 2019., uz brzo usvajanje komunikacije Komisije o rješavanju ozbiljnih problema povezanih s vladavinom prava s pomoću mehanizma uvjetovanosti i reverzibilnosti;

| (cm) | da poduzme daljnje mjere u vezi sa znatnom potporom koja se pruža svim zemljama zapadnog Balkana kako bi se odgovorilo na neposredne zdravstvene i humanitarne potrebe koje proizlaze iz pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

(cm)

da poduzme daljnje mjere u vezi sa znatnom potporom koja se pruža svim zemljama zapadnog Balkana kako bi se odgovorilo na neposredne zdravstvene i humanitarne potrebe koje proizlaze iz pandemije bolesti COVID-19;

| (cn) | da nastave pružati potporu zemljama kandidatkinjama za članstvo u EU-u i potencijalnim zemljama kandidatkinjama na zapadnom Balkanu u koordinaciji odgovora i ublažavanju socioekonomskih posljedica epidemije bolesti COVID-19 te da usklade mjere sa zajedničkim hitnim gospodarskim paketom EU-a pripremljenim u suradnji s međunarodnim financijskim institucijama; |
| --- | --- |

(cn)

da nastave pružati potporu zemljama kandidatkinjama za članstvo u EU-u i potencijalnim zemljama kandidatkinjama na zapadnom Balkanu u koordinaciji odgovora i ublažavanju socioekonomskih posljedica epidemije bolesti COVID-19 te da usklade mjere sa zajedničkim hitnim gospodarskim paketom EU-a pripremljenim u suradnji s međunarodnim financijskim institucijama;

| (co) | da se pobrinu za to da sadašnji i budući VFO, zajedno s gospodarskim i investicijskim planom za zapadni Balkan, znatno doprinese oporavku nakon COVID-a 19 te olakša gospodarski rast i integraciju poboljšanim i održivim digitalnim, energetskim i prometnim vezama; |
| --- | --- |

(co)

da se pobrinu za to da sadašnji i budući VFO, zajedno s gospodarskim i investicijskim planom za zapadni Balkan, znatno doprinese oporavku nakon COVID-a 19 te olakša gospodarski rast i integraciju poboljšanim i održivim digitalnim, energetskim i prometnim vezama;

| (cp) | da zajamče da se gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan ne financira pretežito iz postojećih fondova IPA-e, zbog čega bi mogao preusmjeriti financijska sredstva namijenjena drugim važnim politikama i programima; da taj plan potpuno usklade s europskim zelenim planom, a osobito ciljem EU-a u pogledu dekarbonizacije; |
| --- | --- |

(cp)

da zajamče da se gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan ne financira pretežito iz postojećih fondova IPA-e, zbog čega bi mogao preusmjeriti financijska sredstva namijenjena drugim važnim politikama i programima; da taj plan potpuno usklade s europskim zelenim planom, a osobito ciljem EU-a u pogledu dekarbonizacije;

| (cq) | da daju prednost zapadnom Balkanu u novom Jamstvu za vanjsko djelovanje i Europskom fondu za održivi razvoj (EFOR+) u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; da osiguraju dvostruko povećanje nepovratnih sredstava koja se dodjeljuju putem Okvira za ulaganja na zapadnom Balkanu radi podrške razvoju privatnog sektora, povezanosti, digitalizaciji, zelenom planu i socijalnim ulaganjima te da znatno povećaju financijska jamstva kojima se podupire javno i privatno ulaganje u regiju putem Jamstvenog instrumenta; |
| --- | --- |

(cq)

da daju prednost zapadnom Balkanu u novom Jamstvu za vanjsko djelovanje i Europskom fondu za održivi razvoj (EFOR+) u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; da osiguraju dvostruko povećanje nepovratnih sredstava koja se dodjeljuju putem Okvira za ulaganja na zapadnom Balkanu radi podrške razvoju privatnog sektora, povezanosti, digitalizaciji, zelenom planu i socijalnim ulaganjima te da znatno povećaju financijska jamstva kojima se podupire javno i privatno ulaganje u regiju putem Jamstvenog instrumenta;

| (cr) | da prošire zemljopisni opseg Fonda solidarnosti Europske unije, koji već uključuje javnozdravstvene krize, na sve zemlje zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

(cr)

da prošire zemljopisni opseg Fonda solidarnosti Europske unije, koji već uključuje javnozdravstvene krize, na sve zemlje zapadnog Balkana;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću i Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te vladama i parlamentima zemalja pristupnica. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL C 47, 11.2.2020., str. 15.

(2)  CDR 2727/2019

(3)  SL C 265, 11.8.2017., str. 142.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0299.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0050.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0010.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

srijeda, 17. lipnja 2020.

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/141

---

P9_TA(2020)0132

Zahtjev za ukidanje imuniteta Gunnaru Becku

Odluka Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Gunnaru Becku (2019/2154(IMM))

(2021/C 362/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Gunnaru Becku koji je njemačko Savezno ministarstvo pravosuđa i zaštite potrošača proslijedilo 29. listopada 2019. u vezi s postupkom br. 80 AR 137/19 i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 25. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Gunnaru Becku koji je njemačko Savezno ministarstvo pravosuđa i zaštite potrošača proslijedilo 29. listopada 2019. u vezi s postupkom br. 80 AR 137/19 i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 25. studenoga 2019.,

| — | nakon saslušanja Gunnara Becka u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Gunnara Becka u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011., 17. siječnja 2013. i 30. travnja 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011., 17. siječnja 2013. i 30. travnja 2019. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 46. Ustava Savezne Republike Njemačke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 46. Ustava Savezne Republike Njemačke,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0036/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0036/2020),

| A. | budući da je glavni državni odvjetnik u Düsseldorfu zatražio ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Gunnaru Becku, u vezi s mogućom istragom navodne zlouporabe titule, kaznenog djela utvrđenog i kažnjivog u skladu s odjeljkom 132.a (1) (1) njemačkog Kaznenog zakona; |
| --- | --- |

A.

budući da je glavni državni odvjetnik u Düsseldorfu zatražio ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Gunnaru Becku, u vezi s mogućom istragom navodne zlouporabe titule, kaznenog djela utvrđenog i kažnjivog u skladu s odjeljkom 132.a (1) (1) njemačkog Kaznenog zakona;

| B. | budući da istraga nije povezana s izražavanjem mišljenja ili glasanjem Gunnara Becka pri obnašanju dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu, u skladu s člankom 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije; |
| --- | --- |

B.

budući da istraga nije povezana s izražavanjem mišljenja ili glasanjem Gunnara Becka pri obnašanju dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu, u skladu s člankom 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije;

| C. | budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

C.

budući da se u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet priznat zastupnicima u parlamentu te države;

| D. | budući da je na glasačkom listiću za izbor zastupnika u Europskom parlamentu 26. svibnja 2019. Gunnar Beck bio naveden kao „prof. dr. Gunnar Beck, Hochschuldozent [docent] Barrister-at-Law für EU-Recht [za pravo EU-a], Neuss (NW)”; budući da je Gunnar Beck 1996. doktorirao filozofiju u Oxfordu (Velika Britanija), a da u Njemačkoj nije stekao ni titulu profesora ni doktorat; budući da je državno odvjetništvo u Düsseldorfu, prije konstituirajuće sjednice Europskog parlamenta, na temelju novinskih izvješća i kaznenih prijava, pokrenulo istragu zbog sumnje na zlouporabu titule u skladu s odjeljkom 132.a (1) (1) njemačkog Kaznenog zakona; budući da je ubrzo nakon 5. srpnja 2019., vjerojatno 9. srpnja 2019., istraga obustavljena zbog izbora Gunnara Becka za zastupnika u Europskom parlamentu; budući da je 4. rujna 2019. glavni državni odvjetnik u Düsseldorfu njemačkom Saveznom ministarstvu pravosuđa i zaštite potrošača proslijedio zahtjev za ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Gunnaru Becku radi ponovnog pokretanja istrage navodne zlouporabe titule, u skladu s odjeljkom 132.a (1) (1) njemačkog Kaznenog zakona; |
| --- | --- |

D.

budući da je na glasačkom listiću za izbor zastupnika u Europskom parlamentu 26. svibnja 2019. Gunnar Beck bio naveden kao „prof. dr. Gunnar Beck, Hochschuldozent [docent] Barrister-at-Law für EU-Recht [za pravo EU-a], Neuss (NW)”; budući da je Gunnar Beck 1996. doktorirao filozofiju u Oxfordu (Velika Britanija), a da u Njemačkoj nije stekao ni titulu profesora ni doktorat; budući da je državno odvjetništvo u Düsseldorfu, prije konstituirajuće sjednice Europskog parlamenta, na temelju novinskih izvješća i kaznenih prijava, pokrenulo istragu zbog sumnje na zlouporabu titule u skladu s odjeljkom 132.a (1) (1) njemačkog Kaznenog zakona; budući da je ubrzo nakon 5. srpnja 2019., vjerojatno 9. srpnja 2019., istraga obustavljena zbog izbora Gunnara Becka za zastupnika u Europskom parlamentu; budući da je 4. rujna 2019. glavni državni odvjetnik u Düsseldorfu njemačkom Saveznom ministarstvu pravosuđa i zaštite potrošača proslijedio zahtjev za ukidanje imuniteta zastupniku u Europskom parlamentu Gunnaru Becku radi ponovnog pokretanja istrage navodne zlouporabe titule, u skladu s odjeljkom 132.a (1) (1) njemačkog Kaznenog zakona;

| E. | budući da se, u skladu s člankom 9. stavkom 8. Poslovnika, Odbor za pravna pitanja „ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji niti se izjasniti o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci zastupnika koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da odbor prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja”; |
| --- | --- |

E.

budući da se, u skladu s člankom 9. stavkom 8. Poslovnika, Odbor za pravna pitanja „ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji niti se izjasniti o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci zastupnika koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da odbor prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja”;

| F. | budući da, u skladu s člankom 5. stavkom 2. Poslovnika imunitet parlamentarnih zastupnika nije osobna povlastica zastupnika, već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika; |
| --- | --- |

F.

budući da, u skladu s člankom 5. stavkom 2. Poslovnika imunitet parlamentarnih zastupnika nije osobna povlastica zastupnika, već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika;

| G. | budući da je svrha zastupničkog imuniteta štititi Parlament i njegove zastupnike od pravnih postupaka u vezi s aktivnostima koje se provode tijekom obnašanja zastupničkih dužnosti i koje su od njih neodvojive; |
| --- | --- |

G.

budući da je svrha zastupničkog imuniteta štititi Parlament i njegove zastupnike od pravnih postupaka u vezi s aktivnostima koje se provode tijekom obnašanja zastupničkih dužnosti i koje su od njih neodvojive;

| H. | budući da u ovom slučaju Parlament nije pronašao dokaze o postojanju fumus persecutionis, odnosno o činjeničnim elementima koji bi upućivali na to da se pravnim postupkom nastoji nanijeti šteta političkoj aktivnosti zastupnika, a time i Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

H.

budući da u ovom slučaju Parlament nije pronašao dokaze o postojanju fumus persecutionis, odnosno o činjeničnim elementima koji bi upućivali na to da se pravnim postupkom nastoji nanijeti šteta političkoj aktivnosti zastupnika, a time i Europskom parlamentu;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Gunnaru Becku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora njemačkim vlastima i Gunnaru Becku. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., Briois/Parlament, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/143 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/143

---

P9_TA(2020)0133

Zahtjev za ukidanje imuniteta Guyju Verhofstadtu

Odluka Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Guyju Verhofstadtu (2019/2149(IMM))

(2021/C 362/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Guyju Verhofstadtu koji je Okružni sud Varšava–Śródmieście, V. kazneni odjel, proslijedio 15. listopada 2019. u okviru kaznenog postupka koji je pokrenut nakon što je pred tim sudom podnesena građanska tužba (predmet X K 7/18) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 13. studenog 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta Guyju Verhofstadtu koji je Okružni sud Varšava–Śródmieście, V. kazneni odjel, proslijedio 15. listopada 2019. u okviru kaznenog postupka koji je pokrenut nakon što je pred tim sudom podnesena građanska tužba (predmet X K 7/18) i koji je objavljen na plenarnoj sjednici 13. studenog 2019.,

| — | nakon saslušanja zastupnika Guyja Verhofstadta u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja zastupnika Guyja Verhofstadta u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011., 17. siječnja 2013. i 30. travnja 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011., 17. siječnja 2013. i 30. travnja 2019. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0037/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0037/2020),

| A. | budući da je sudac V. kaznenog odjela Okružnog suda Varšava-Śródmieście (Poljska) podnio zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta Guyju Verhofstadtu u vezi s određenim izjavama koje je on iznio 15. studenog 2017. u raspravi tijekom plenarne sjednice u Europskom parlamentu u Strasbourgu; budući da je nalog toga okružnog suda obrazložen time da je „podnositelj tužbe dužan pribaviti ovlaštenje za pokretanje postupka, u ovom slučaju od državnog odvjetnika” te da „ako se državni odvjetnik ne pridruži postupku i Sud odbije podnijeti zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta, podnositelju građanske tužbe uskraćuje se mogućnost da ostvari svoja prava u odnosu na osobe koje su zaštićene parlamentarnim imunitetom”, kao i da „relevantna odredba [članak 9. stavak 12. Poslovnika Europskog parlamenta] ne upućuje na to da pravosudno tijelo mora sastaviti takav zahtjev nego samo na to da ga ono treba proslijediti”. Stoga je taj zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta u biti formalno prosljeđivanje zahtjeva podnositelja građanske tužbe. prima na znanje da je predmetni zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta proslijedilo pravosudno tijelo, u skladu s člankom 9. stavkom 2. Poslovnika; skreće, međutim, pozornost na činjenicu da je člankom 9. stavkom 1. Poslovnika propisano da svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika treba uputiti „nadležno tijelo države članice” i da ta dva pojma nisu istovjetna; |
| --- | --- |

A.

budući da je sudac V. kaznenog odjela Okružnog suda Varšava-Śródmieście (Poljska) podnio zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta Guyju Verhofstadtu u vezi s određenim izjavama koje je on iznio 15. studenog 2017. u raspravi tijekom plenarne sjednice u Europskom parlamentu u Strasbourgu; budući da je nalog toga okružnog suda obrazložen time da je „podnositelj tužbe dužan pribaviti ovlaštenje za pokretanje postupka, u ovom slučaju od državnog odvjetnika” te da „ako se državni odvjetnik ne pridruži postupku i Sud odbije podnijeti zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta, podnositelju građanske tužbe uskraćuje se mogućnost da ostvari svoja prava u odnosu na osobe koje su zaštićene parlamentarnim imunitetom”, kao i da „relevantna odredba [članak 9. stavak 12. Poslovnika Europskog parlamenta] ne upućuje na to da pravosudno tijelo mora sastaviti takav zahtjev nego samo na to da ga ono treba proslijediti”. Stoga je taj zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta u biti formalno prosljeđivanje zahtjeva podnositelja građanske tužbe. prima na znanje da je predmetni zahtjev za ukidanje parlamentarnog imuniteta proslijedilo pravosudno tijelo, u skladu s člankom 9. stavkom 2. Poslovnika; skreće, međutim, pozornost na činjenicu da je člankom 9. stavkom 1. Poslovnika propisano da svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika treba uputiti „nadležno tijelo države članice” i da ta dva pojma nisu istovjetna;

| B. | budući da je zastupnik podnositelja tužbe pred predmetnim sudom podnio građansku tužbu u kojoj se navodi da je Guy Verhofstadt nepromišljenim djelovanjem uvrijedio podnositelja tužbe; budući da je Guy Verhofstadt u govoru na plenarnoj sjednici o stanju vladavine prava i demokracije u Poljskoj, koji su mediji prenijeli, sudionike Povorke neovisnosti u Varšavi 2017. nazvao „fašistima, neonacistima i bijelim suprematistima”; budući da je podnositelj tužbe bio među sudionicima te povorke; |
| --- | --- |

B.

budući da je zastupnik podnositelja tužbe pred predmetnim sudom podnio građansku tužbu u kojoj se navodi da je Guy Verhofstadt nepromišljenim djelovanjem uvrijedio podnositelja tužbe; budući da je Guy Verhofstadt u govoru na plenarnoj sjednici o stanju vladavine prava i demokracije u Poljskoj, koji su mediji prenijeli, sudionike Povorke neovisnosti u Varšavi 2017. nazvao „fašistima, neonacistima i bijelim suprematistima”; budući da je podnositelj tužbe bio među sudionicima te povorke;

| C. | budući da je tim riječima Guy Verhofstadt navodno javno uvrijedio podnositelja tužbe koji nije bio prisutan i navodno ga optužio ga za djela koja mu nanose štetu u očima javnosti i zbog kojih, prema podnositelju tužbe, postoji opasnost da izgubi povjerenje potrebno za obavljanje funkcije, profesionalne aktivnosti ili vrste djelatnosti, odnosno za djelo iz članka 216. stavka 2. u kombinaciji s člankom 212. stavkom 2. u vezi s člankom 11. stavkom 2. poljskog Kaznenog zakona; |
| --- | --- |

C.

budući da je tim riječima Guy Verhofstadt navodno javno uvrijedio podnositelja tužbe koji nije bio prisutan i navodno ga optužio ga za djela koja mu nanose štetu u očima javnosti i zbog kojih, prema podnositelju tužbe, postoji opasnost da izgubi povjerenje potrebno za obavljanje funkcije, profesionalne aktivnosti ili vrste djelatnosti, odnosno za djelo iz članka 216. stavka 2. u kombinaciji s člankom 212. stavkom 2. u vezi s člankom 11. stavkom 2. poljskog Kaznenog zakona;

| D. | budući da parlamentarni imunitet nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika; |
| --- | --- |

D.

budući da parlamentarni imunitet nije osobna povlastica zastupnika već jamstvo neovisnosti Parlamenta kao cjeline i njegovih zastupnika;

| E. | budući da se, s jedne strane, Parlament ne može izjednačiti sa sudom i da se, s druge strane, u okviru postupka ukidanja imuniteta zastupnik u Parlamentu ne može smatrati „optuženikom” (2); |
| --- | --- |

E.

budući da se, s jedne strane, Parlament ne može izjednačiti sa sudom i da se, s druge strane, u okviru postupka ukidanja imuniteta zastupnik u Parlamentu ne može smatrati „optuženikom” (2);

| F. | budući da se u članku 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da „članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih dužnosti”; |
| --- | --- |

F.

budući da se u članku 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da „članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasovanja pri obnašanju svojih dužnosti”;

| G. | budući da je Guy Verhofstadt svoju izjavu dao tijekom plenarne sjednice Europskog parlamenta, na samom mjestu zasjedanja i vršeći pritom svoju dužnost zastupnika u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

G.

budući da je Guy Verhofstadt svoju izjavu dao tijekom plenarne sjednice Europskog parlamenta, na samom mjestu zasjedanja i vršeći pritom svoju dužnost zastupnika u Europskom parlamentu;

| H. | budući da su izjave Guyja Verhofstadta povezane s vršenjem njegove dužnosti zastupnika i s njegovim aktivnostima u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

H.

budući da su izjave Guyja Verhofstadta povezane s vršenjem njegove dužnosti zastupnika i s njegovim aktivnostima u Europskom parlamentu;

| 1. | odlučuje ne ukinuti imunitet Guyju Verhofstadtu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Republike Poljske i Guyju Verhofstadtu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23; presuda Općeg suda od 30. travnja 2019., Briois/Parlament, T-214/18, ECLI:EU:T:2019:266.

(2)  Presuda Suda (veliko vijeće) od 19. prosinca 2019., Oriol Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

srijeda, 17. lipnja 2020.

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/145

---

P9_TA(2020)0130

Uspostava okvira za olakšavanje održivih ulaganja ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i o izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (05639/2/2020 – C9-0132/2020 – 2018/0178(COD)

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2021/C 362/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05639/2/2020 – C9-0132/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05639/2/2020 – C9-0132/2020),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0353), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0353),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0107/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0107/2020),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 103.

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 24.

(3)  Usvojeni tekstovi od 28.3.2019., P8_TA(2019)0325.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/146 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/146

---

P9_TA(2020)0131

Statistika Zajednice o migracijama i međunarodnoj zaštiti ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 862/2007 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice o migracijama i međunarodnoj zaštiti (15300/1/2019 – C9-0102/2020 – 2018/0154(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2021/C 362/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (15300/1/2019 – C9-0102/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (15300/1/2019 – C9-0102/2020),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (1) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0307), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (1) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0307),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0108/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0108/2020),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Usvojeni tekstovi od 16.4.2019., P8_TA(2019)0359.

---

četvrtak, 18. lipnja 2020.

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/147 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/147

---

P9_TA(2020)0134

Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (08662/1/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08662/1/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08662/1/2019),

| — | uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (08668/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (08668/2019),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0004/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0004/2019),

| — | uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 18. lipnja 2020. (1) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 18. lipnja 2020. (1) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0024/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0024/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kabo Verdea. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0135.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/148 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/148

---

P9_TA(2020)0135

Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (Rezolucija)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (08662/2019 – C9-0004/2019 – 2019/0078M(NLE))

(2021/C 362/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08662/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08662/2019),

| — | uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (08668/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Kabo Verdea (2019.–2024.) (08668/2019),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (C9-0004/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (C9-0004/2019),

| — | uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 18. lipnja 2020. (1) o Nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju zakonodavnu rezoluciju od 18. lipnja 2020. (1) o Nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 31. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 31. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o zajedničkim pravilima u pogledu primjene vanjske dimenzije zajedničke ribarstvene politike, uključujući sporazume o ribarstvu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o zajedničkim pravilima u pogledu primjene vanjske dimenzije zajedničke ribarstvene politike, uključujući sporazume o ribarstvu (3),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće iz veljače 2018. naslovljeno „Ex ante i ex post evaluacijska studija o Sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Kabo Verdea”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće iz veljače 2018. naslovljeno „Ex ante i ex post evaluacijska studija o Sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Kabo Verdea”,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0023/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0023/2020),

| A. | budući da je Komisija u pregovorima s vladom Kabo Verdea postigla novi Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu (Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea) i Protokol o njegovoj provedbi za razdoblje od pet godina; |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija u pregovorima s vladom Kabo Verdea postigla novi Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu (Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea) i Protokol o njegovoj provedbi za razdoblje od pet godina;

| B. | budući da je opći cilj Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea ojačati suradnju u području ribarstva između EU-a i Kabo Verdea, u interesu obiju strana, promicanjem održive ribarstvene politike i održivog iskorištavanja ribolovnih resursa u isključivom gospodarskom pojasu (IGP) Kabo Verdea; |
| --- | --- |

B.

budući da je opći cilj Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea ojačati suradnju u području ribarstva između EU-a i Kabo Verdea, u interesu obiju strana, promicanjem održive ribarstvene politike i održivog iskorištavanja ribolovnih resursa u isključivom gospodarskom pojasu (IGP) Kabo Verdea;

| C. | budući da je iskorištavanje ribolovnih mogućnosti na temelju prethodnog Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea iznosilo od 58 % do 68 %, pri čemu su ih plivaričari dobro iskorištavali, dok su ih plovila s parangalom i plovila s ribarskim štapovima iskorištavala umjereno; |
| --- | --- |

C.

budući da je iskorištavanje ribolovnih mogućnosti na temelju prethodnog Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea iznosilo od 58 % do 68 %, pri čemu su ih plivaričari dobro iskorištavali, dok su ih plovila s parangalom i plovila s ribarskim štapovima iskorištavala umjereno;

| D. | budući da morski psi čine 20 % ulova, ali zbog nepostojanja znanstvenih podataka ukupni iznos možda nije točan i mogao bi biti mnogo veći; |
| --- | --- |

D.

budući da morski psi čine 20 % ulova, ali zbog nepostojanja znanstvenih podataka ukupni iznos možda nije točan i mogao bi biti mnogo veći;

| E. | budući da bi se Sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea trebao promicati učinkovitiji održivi razvoj ribarskih zajednica Kabo Verdea te povezanih industrija i aktivnosti, uključujući znanost o ribarstvu; budući da potpora koja se pruža na temelju Protokola mora biti u skladu s nacionalnim planovima razvoja i Akcijskim planom za plavi rast za razvoj unutar ekoloških ograničenja koji je osmišljen u suradnji s Ujedinjenim narodima kako bi se povećala proizvodnja i profesionalizacija u sektoru radi zadovoljavanja potreba stanovništva za hranom i zapošljavanjem; |
| --- | --- |

E.

budući da bi se Sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea trebao promicati učinkovitiji održivi razvoj ribarskih zajednica Kabo Verdea te povezanih industrija i aktivnosti, uključujući znanost o ribarstvu; budući da potpora koja se pruža na temelju Protokola mora biti u skladu s nacionalnim planovima razvoja i Akcijskim planom za plavi rast za razvoj unutar ekoloških ograničenja koji je osmišljen u suradnji s Ujedinjenim narodima kako bi se povećala proizvodnja i profesionalizacija u sektoru radi zadovoljavanja potreba stanovništva za hranom i zapošljavanjem;

| F. | budući da bi se i u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu trebale podupirati obveze EU-a iz međunarodnih sporazuma, odnosno ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih naroda, a naročito cilj održivog razvoja br. 14, te budući da sve mjere EU-a, uključujući ovaj Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu, moraju doprinositi ostvarivanju tih ciljeva; |
| --- | --- |

F.

budući da bi se i u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu trebale podupirati obveze EU-a iz međunarodnih sporazuma, odnosno ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih naroda, a naročito cilj održivog razvoja br. 14, te budući da sve mjere EU-a, uključujući ovaj Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu, moraju doprinositi ostvarivanju tih ciljeva;

| G. | budući da EU u sklopu Europskog razvojnog fonda stavlja na raspolaganje Kabo Verdeu višegodišnji proračun od 55 milijuna EUR, koji je usmjeren na jedno glavno područje, odnosno Ugovor o dobrom upravljanju i razvoju; |
| --- | --- |

G.

budući da EU u sklopu Europskog razvojnog fonda stavlja na raspolaganje Kabo Verdeu višegodišnji proračun od 55 milijuna EUR, koji je usmjeren na jedno glavno područje, odnosno Ugovor o dobrom upravljanju i razvoju;

| H. | budući da bi Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu trebao doprinijeti promicanju i razvoju sektora ribarstva Kabo Verdea i da je potrebno izgraditi ili obnoviti osnovnu infrastrukturu, kao što su luke, iskrcajna mjesta, skladišta i postrojenja za preradu ribe; |
| --- | --- |

H.

budući da bi Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu trebao doprinijeti promicanju i razvoju sektora ribarstva Kabo Verdea i da je potrebno izgraditi ili obnoviti osnovnu infrastrukturu, kao što su luke, iskrcajna mjesta, skladišta i postrojenja za preradu ribe;

| I. | budući da se Europski parlament treba odmah i u potpunosti obavještavati u svim fazama postupaka koji se odnose na Protokol i njegovo produženje; |
| --- | --- |

I.

budući da se Europski parlament treba odmah i u potpunosti obavještavati u svim fazama postupaka koji se odnose na Protokol i njegovo produženje;

| 1. | smatra da bi se Sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Kabo Verdea trebalo nastojati ostvariti dva jednako važna cilja: (1) osiguranje ribolovnih mogućnosti za plovila EU-a u isključivom gospodarskom pojasu Kabo Verdea na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih saznanja i savjeta i uz poštovanje mjera za očuvanje i upravljanje regionalnih organizacija čiji je član Kabo Verde – posebno Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) – i bez prekoračenja raspoloživog viška; i (2) promicanje daljnje gospodarske, financijske, tehničke i znanstvene suradnje između EU-a i Kabo Verdea u području održivog ribarstva i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u isključivom gospodarskom pojasu Kabo Verdea, pri čemu se u pitanje ne dovode suverene opcije i strategije Kabo Verdea povezane s vlastitim razvojem; istovremeno smatra da bi se s obzirom na veliku vrijednost morske biologije u vodama Kabo Verdea Sporazumom trebalo jamčiti donošenje mjera za smanjenje slučajnog ulova od strane plovila EU-a u isključivom gospodarskom pojasu Kabo Verdea; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da je potrebno poduzeti mjere kako bi se osiguralo da se ne premaši referentna tonaža iz Sporazuma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | skreće pozornost na zaključke ex post i ex ante ocjena Protokola uz Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea za razdoblje 2014.–2018. iz svibnja 2018., u kojima se navodi da se Protokol u cijelosti pokazao učinkovitim, efikasnim, relevantnim za različite interese, u skladu sa sektorskom politikom Kabo Verdea te u velikoj mjeri prihvaćen od strane dionika i da se preporučuje sklapanje novog protokola; ističe da ima prostora za konkretniji napredak u suradnji u području ribarstva između EU-a i Kabo Verdea te smatra da se u novom protokolu treba nadići ono što je postignuto u prethodnim protokolima u provedbi tog sporazuma, posebno u pogledu potpore razvoju sektora ribarstva Kabo Verdea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zagovara potrebu za znatnim napretkom u razvoju sektora ribarstva Kabo Verdea, među ostalim ribarske industrije i povezanih aktivnosti, te poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere, uključujući moguću reviziju i povećanje sektorske komponente potpore iz Sporazuma, uz stvaranje uvjeta za povećanje stope apsorpcije te potpore; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea neće ostvariti svoje ciljeve ne bude li doprinio povećanju dodane vrijednosti u Kabo Verdeu koja je rezultat iskorištavanja njegovih ribolovnih resursa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea te njegov Protokol moraju biti usklađeni s nacionalnim planovima razvoja i planom plavog rasta za razvoj sektora ribarstva Kabo Verdea unutar ekoloških ograničenja, što su prioritetna područja za potporu EU-a i za koja je potrebno mobilizirati neophodnu tehničku i financijsku pomoć, a posebno bi trebali biti usmjereni na:






  — | izgradnju institucionalnih kapaciteta i poboljšanje upravljanja: izradu propisa, daljnji razvoj planova upravljanja i potporu provedbi tog zakonodavstva i planova upravljanja |
| --- | --- | --- |

6.

—

izgradnju institucionalnih kapaciteta i poboljšanje upravljanja: izradu propisa, daljnji razvoj planova upravljanja i potporu provedbi tog zakonodavstva i planova upravljanja

| — | jačanje praćenja, kontrole i nadzora isključivog gospodarskog pojasa Kabo Verdea i okolnih područja |
| --- | --- |

—

jačanje praćenja, kontrole i nadzora isključivog gospodarskog pojasa Kabo Verdea i okolnih područja

| — | jačanje mjera za borbu protiv nezakonitih, neprijavljenih i nereguliranih ribolovnih aktivnosti, među ostalim u unutarnjim vodama |
| --- | --- |

—

jačanje mjera za borbu protiv nezakonitih, neprijavljenih i nereguliranih ribolovnih aktivnosti, među ostalim u unutarnjim vodama

| — | jačanje partnerstva s drugim zemljama koje su zainteresirane za ribolovne aktivnosti u isključivom gospodarskom pojasu Kabo Verdea, posebno u okviru sporazuma u ribarstvu, te osiguranje transparentnosti objavljivanjem sadržaja tih sporazuma i uspostavom regionalnog programa za osposobljavanje i angažman promatrača |
| --- | --- |

—

jačanje partnerstva s drugim zemljama koje su zainteresirane za ribolovne aktivnosti u isključivom gospodarskom pojasu Kabo Verdea, posebno u okviru sporazuma u ribarstvu, te osiguranje transparentnosti objavljivanjem sadržaja tih sporazuma i uspostavom regionalnog programa za osposobljavanje i angažman promatrača

| — | pružanje potpore pri uspostavi i poboljšanju programa za prikupljanje podataka koji vlastima Kabo Verdea omogućuje da budu upoznati s raspoloživim resursima te da podupiru znanstvenu procjenu resursa kako bi se odluke mogle donijeti na osnovi najboljih dostupnih znanstvenih saznanja |
| --- | --- |

—

pružanje potpore pri uspostavi i poboljšanju programa za prikupljanje podataka koji vlastima Kabo Verdea omogućuje da budu upoznati s raspoloživim resursima te da podupiru znanstvenu procjenu resursa kako bi se odluke mogle donijeti na osnovi najboljih dostupnih znanstvenih saznanja

| — | izgradnju i/ili renoviranje ključne infrastrukture za ribolovne i povezane aktivnosti, kao što su vezovi i iskrcajne luke (za industrijski i artizanalni ribolov, na primjer u luci Mindelo na otoku São Vicente), mjesta za skladištenje i preradu ribe, tržnice, infrastruktura za distribuciju i stavljanje na tržište te laboratoriji za analizu kvalitete |
| --- | --- |

—

izgradnju i/ili renoviranje ključne infrastrukture za ribolovne i povezane aktivnosti, kao što su vezovi i iskrcajne luke (za industrijski i artizanalni ribolov, na primjer u luci Mindelo na otoku São Vicente), mjesta za skladištenje i preradu ribe, tržnice, infrastruktura za distribuciju i stavljanje na tržište te laboratoriji za analizu kvalitete

| — | potporu i poboljšanje radnih uvjeta za sve radnike, osobito za žene, u svim aktivnostima koje su povezane s ribarstvom, uključujući ne samo stavljanje na tržište već i preradu, upravljanje ribarstvom i znanost o ribarstvu |
| --- | --- |

—

potporu i poboljšanje radnih uvjeta za sve radnike, osobito za žene, u svim aktivnostima koje su povezane s ribarstvom, uključujući ne samo stavljanje na tržište već i preradu, upravljanje ribarstvom i znanost o ribarstvu

| — | potporu znanstvenim saznanjima potrebnima za uspostavu zaštićenih morskih područja, uključujući njihovu provedbu, praćenje i kontrolu |
| --- | --- |

—

potporu znanstvenim saznanjima potrebnima za uspostavu zaštićenih morskih područja, uključujući njihovu provedbu, praćenje i kontrolu

| — | ograničavanje usputnog ulova osjetljivih vrsta, kao što su morske kornjače |
| --- | --- |

—

ograničavanje usputnog ulova osjetljivih vrsta, kao što su morske kornjače

| — | jačanje organizacija koje zastupaju muškarce i žene u sektoru ribarstva, posebno onih koje se bave malim artizanalnim ribolovom, čime se doprinosi jačanju tehničkih, upravljačkih i pregovaračkih sposobnosti |
| --- | --- |

—

jačanje organizacija koje zastupaju muškarce i žene u sektoru ribarstva, posebno onih koje se bave malim artizanalnim ribolovom, čime se doprinosi jačanju tehničkih, upravljačkih i pregovaračkih sposobnosti

| — | izgradnju i/ili obnovu centara za osnovno i strukovno osposobljavanje, čime bi se poboljšale vještine ribara, pomoraca i žena u sektoru ribarstva i ostalih aktivnosti povezanih s plavim gospodarstvom |
| --- | --- |

—

izgradnju i/ili obnovu centara za osnovno i strukovno osposobljavanje, čime bi se poboljšale vještine ribara, pomoraca i žena u sektoru ribarstva i ostalih aktivnosti povezanih s plavim gospodarstvom

| — | jačanje mjera za poticanje mladih na rad u ribarstvu |
| --- | --- |

—

jačanje mjera za poticanje mladih na rad u ribarstvu

| — | jačanje znanstvenih istraživačkih kapaciteta i bolje praćenje ribolovnih resursa i morskog okoliša |
| --- | --- |

—

jačanje znanstvenih istraživačkih kapaciteta i bolje praćenje ribolovnih resursa i morskog okoliša

| — | poboljšanje opće održivosti morskih resursa; |
| --- | --- |

—

poboljšanje opće održivosti morskih resursa;

| 7. | pozdravlja činjenicu da se Sporazum ne odnosi na malu pelagičnu ribu koja je od velike važnosti za lokalno stanovništvo i za koju ne postoji višak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava zabrinutost zbog potencijalno negativnog učinka ribolovnih aktivnosti na populaciju morskih pasa u isključivom gospodarskom pojasu Kabo Verdea; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da je potrebno detaljnije procijeniti koristi provedbe Protokola za lokalna gospodarstva (u pogledu zapošljavanja, infrastrukture, socijalnih poboljšanja); |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi bilo poželjno poboljšati količinu i točnost podataka o svim ulovima (ciljanim vrstama i usputnim ulovima), o statusu očuvanja ribolovnih resursa i o učinku ribolovnih aktivnosti na morski okoliš, te poboljšati provedbu financiranja sektorske potpore kako bi se omogućila točnija procjena utjecaja Sporazuma na morski ekosustav, ribolovne resurse i na lokalne zajednice, uključujući njegov socioekonomski učinak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da bi se u svjetlu moguće zabrane ribolova ili uvođenja ograničenja u pogledu ribolova trebalo prvo pobrinuti za lokalne potrebe u području ribarstva, i to na temelju pouzdanih znanstvenih savjeta, kako bi se zajamčila održivost resursa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i vlasti Kabo Verdea da poboljšaju prikupljanje podataka o stokovima i praćenje stokova u kontekstu prelova te da pritom posebnu pozornost posvete morskim psima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i države članice da u svojim politikama suradnje i službene razvojne pomoći koje su usredotočene na Kabo Verde imaju na umu da bi se Europski razvojni fond i sektorska potpora iz ovog Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu trebali međusobno nadopunjavati kako bi se doprinijelo jačanju sektoru lokalnog ribarstva i osiguralo da zemlja ima potpuni suverenitet nad svojim resursima; poziva Komisiju da preko Europskog razvojnog fonda i drugih relevantnih instrumenata olakša potrebne korake za osiguravanje infrastrukture koja se zbog svojeg opsega i troškova ne može izgraditi samo sektorskom potporom u okviru Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu, kao što su, među ostalim, ribarske luke (za industrijski i artizanalni ribolov); |
| --- | --- |

13.

| 14. | podržava potrebu za povećanjem doprinosa Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu za lokalno izravno i neizravno zapošljavanje na plovilima koja djeluju na temelju tog Sporazuma i u svim ribolovnim aktivnostima, bez obzira na položaj u proizvodnom lancu; smatra da s tim u vezi države članice mogu imati ključnu ulogu i aktivno sudjelovati u izgradnji kapaciteta i osposobljavanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da dodatno ojačaju svoju suradnju s Kabo Verdeom, da ocijene mogućnosti za poboljšanje buduće razvojne pomoći, prvenstveno u okviru novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju koji je predložen u sklopu proračuna EU-a za razdoblje 2021. – 2027., posebno uzimajući u obzir dobro korištenje fondova EU-a u Kabo Verdeu te političku stabilnost zemlje u složenom geopolitičkom kontekstu, što se mora podržati i nagraditi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da apelira na Republiku Kabo Verde da financijski doprinos predviđen Protokolom koristi za dugoročno jačanje svoje nacionalne ribarstvene industrije, poticanje potražnje za lokalnim ulaganjima i industrijskim projektima, poticanje rasta održivog plavog gospodarstva, čime bi se omogućilo otvaranje novih radnih mjesta na lokalnoj razini i povećala privlačnost ribarskih aktivnosti za mlade generacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da Parlamentu proslijedi te da objavi zapisnike i zaključke sa sastanaka zajedničkog odbora iz članka 9. Sporazuma i rezultate godišnjih evaluacija; poziva Komisiju da predstavnicima Parlamenta omogući da prisustvuju sjednicama zajedničkog odbora kao promatrači te da potiče sudjelovanje ribarskih zajednica i povezanih dionika iz Kabo Verdea; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi se trebale prikupiti informacije o koristima provedbe Protokola za lokalna gospodarstva (u pogledu zapošljavanja, infrastrukture, socijalnih poboljšanja); |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i Vijeće da, u skladu sa svojim nadležnostima i u skladu s člankom 13. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji i člankom 218. stavkom 10. UFEU-a u potpunosti i bez odgode Parlament obavještavaju u svim fazama postupaka koji se odnose na Protokol i, po potrebi, na njegovo produženje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | skreće pozornost Komisije, a posebno Vijeća, na činjenicu da insistiranje na postupku privremene primjene međunarodnih sporazuma prije nego što je Parlament dao svoju suglasnost nije u skladu s vodećim načelima Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva, da se tom praksom uvelike umanjuje status Parlamenta kao jedine izravno demokratski izabrane institucije EU-a te također nanosi šteta demokratskom kredibilitetu EU-a u cjelini; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da bolje integrira ove preporuke u Sporazum o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Kabo Verdea te da ih na primjer uzme u obzir u postupku za produženje Protokola; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Republike Kabo Verdea. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0134.

(2)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(3)  SL C 58, 15.2.2018., str. 93.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/152 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/152

---

P9_TA(2020)0136

Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (2019. – 2024.) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (2019. – 2024.) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08928/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08928/2019),

| — | uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (08894/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (08894/2019),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom v. te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0011/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom v. te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0011/2019),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 18. lipnja 2020. (1) o nacrtu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 18. lipnja 2020. (1) o nacrtu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0012/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0012/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Gvineje Bisau. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0137.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/153 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/153

---

P9_TA(2020)0137

Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (2019. – 2024.)

Nezakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (2019. – 2024.) (08928/2019 – C9-0011/2019 – 2019/0090M(NLE))

(2021/C 362/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08928/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (08928/2019),

| — | uzimajući u obzir sklapanje Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (08894/2019) („Protokol”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sklapanje Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Gvineje Bisau (08894/2019) („Protokol”),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom v. te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0011/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom v. te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0011/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 31. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (zajednička ribarstvena politika) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 31. stavak 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (zajednička ribarstvena politika) (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o zajedničkim pravilima u pogledu primjene vanjske dimenzije zajedničke ribarstvene politike, uključujući sporazume o ribarstvu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o zajedničkim pravilima u pogledu primjene vanjske dimenzije zajedničke ribarstvene politike, uključujući sporazume o ribarstvu (2),

| — | uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 18. lipnja 2020. (3) o prijedlogu odluke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju nezakonodavnu rezoluciju od 18. lipnja 2020. (3) o prijedlogu odluke,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0013/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0013/2020),

| A. | budući da je opći cilj Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Gvineje Bisau („Sporazum”) ojačati suradnju u području ribarstva između EU-a i Gvineje Bisau u interesu obiju strana, promicanjem politike održivog ribarstva te razumnog i održivog iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni Gvineje Bisau, uz razvoj sektora ribarstva te zemlje kao i njezina plavoga gospodarstva; |
| --- | --- |

A.

budući da je opći cilj Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između EU-a i Gvineje Bisau („Sporazum”) ojačati suradnju u području ribarstva između EU-a i Gvineje Bisau u interesu obiju strana, promicanjem politike održivog ribarstva te razumnog i održivog iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni Gvineje Bisau, uz razvoj sektora ribarstva te zemlje kao i njezina plavoga gospodarstva;

| B. | budući da se iskorištavanje ribolovnih mogućnosti u okviru prethodnog Sporazuma smatra sveukupno zadovoljavajućim; |
| --- | --- |

B.

budući da se iskorištavanje ribolovnih mogućnosti u okviru prethodnog Sporazuma smatra sveukupno zadovoljavajućim;

| C. | budući da u kontekstu raznih sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu koje je EU sklopio s trećim zemljama Sporazum između EU-a i Gvineje Bisau ima veliku važnost s obzirom na to da je treći po redu po obuhvaćenim sredstvima te jedan od samo tri sporazuma kojima se dopušta pristup mješovitom ribolovu; |
| --- | --- |

C.

budući da u kontekstu raznih sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu koje je EU sklopio s trećim zemljama Sporazum između EU-a i Gvineje Bisau ima veliku važnost s obzirom na to da je treći po redu po obuhvaćenim sredstvima te jedan od samo tri sporazuma kojima se dopušta pristup mješovitom ribolovu;

| D. | budući da je udio sektora ribarstva u bogatstvu Gvineje Bisau vrlo nizak (3,5 % BDP-a u 2015.), premda će sredstva koja će na temelju Sporazuma ta zemlja primiti u obliku financijske naknade za pristup resursima znatno doprinijeti njezinim nacionalnim javnim financijama; |
| --- | --- |

D.

budući da je udio sektora ribarstva u bogatstvu Gvineje Bisau vrlo nizak (3,5 % BDP-a u 2015.), premda će sredstva koja će na temelju Sporazuma ta zemlja primiti u obliku financijske naknade za pristup resursima znatno doprinijeti njezinim nacionalnim javnim financijama;

| E. | budući da je u usporedbi s prethodnim Protokolom, financijski doprinos EU-a povećan s 9 milijuna EUR na 11,6 milijuna EUR godišnje u pogledu godišnjeg iznosa za pristup ribolovnim resursima i s 3 milijuna EUR na 4 milijuna EUR godišnje u pogledu potpore sektorskoj ribarstvenoj politici Gvineje Bisau; |
| --- | --- |

E.

budući da je u usporedbi s prethodnim Protokolom, financijski doprinos EU-a povećan s 9 milijuna EUR na 11,6 milijuna EUR godišnje u pogledu godišnjeg iznosa za pristup ribolovnim resursima i s 3 milijuna EUR na 4 milijuna EUR godišnje u pogledu potpore sektorskoj ribarstvenoj politici Gvineje Bisau;

| F. | budući da će se tijekom razdoblja obuhvaćenog Protokolom ribolovne mogućnosti definirati na dva različita načina: tijekom prve dvije godine u obliku ribolovnog napora (mjereno u bruto registarskoj tonaži (BRT)) i tijekom posljednje tri godine u ukupnim dopuštenim ulovima (u tonama); budući da bi tijekom prve dvije godine primjene Protokola taj prijelaz trebala pratiti i uspostava elektroničkog sustava za izvješćivanje o ulovu i obrada podataka o ulovu; |
| --- | --- |

F.

budući da će se tijekom razdoblja obuhvaćenog Protokolom ribolovne mogućnosti definirati na dva različita načina: tijekom prve dvije godine u obliku ribolovnog napora (mjereno u bruto registarskoj tonaži (BRT)) i tijekom posljednje tri godine u ukupnim dopuštenim ulovima (u tonama); budući da bi tijekom prve dvije godine primjene Protokola taj prijelaz trebala pratiti i uspostava elektroničkog sustava za izvješćivanje o ulovu i obrada podataka o ulovu;

| G. | budući da su tijekom prvog razdoblja obuhvaćenog Protokolom ribolovne mogućnosti dodijeljene flotama EU-a sljedeće: 3 700 BRT za koćarice hladnjače za lov kozica, 3 500 BRT za koćarice hladnjače za lov riba i glavonožaca i 15 000 BRT za koćarice za lov malih pelagičnih vrsta, 28 tunolovaca plivaričara hladnjača i plovila s parangalima i 13 tunolovaca s ribarskim štapovima; budući da su tijekom drugog razdoblja ribolovne mogućnosti dodijeljene flotama EU-a sljedeće: 2 500 tona za koćarice hladnjače za lov kozica, 11 000 tona za koćarice hladnjače za lov riba, 1 500 tona za koćarice hladnjače za lov glavonožaca i 18 000 tona za lov malih pelagičnih vrsta, 28 tunolovaca plivaričara hladnjača i plovila s parangalima i 13 tunolovaca s ribarskim štapovima; |
| --- | --- |

G.

budući da su tijekom prvog razdoblja obuhvaćenog Protokolom ribolovne mogućnosti dodijeljene flotama EU-a sljedeće: 3 700 BRT za koćarice hladnjače za lov kozica, 3 500 BRT za koćarice hladnjače za lov riba i glavonožaca i 15 000 BRT za koćarice za lov malih pelagičnih vrsta, 28 tunolovaca plivaričara hladnjača i plovila s parangalima i 13 tunolovaca s ribarskim štapovima; budući da su tijekom drugog razdoblja ribolovne mogućnosti dodijeljene flotama EU-a sljedeće: 2 500 tona za koćarice hladnjače za lov kozica, 11 000 tona za koćarice hladnjače za lov riba, 1 500 tona za koćarice hladnjače za lov glavonožaca i 18 000 tona za lov malih pelagičnih vrsta, 28 tunolovaca plivaričara hladnjača i plovila s parangalima i 13 tunolovaca s ribarskim štapovima;

| H. | budući da prvi Sporazum u području ribarstva sklopljen između Europske ekonomske zajednice i Gvineje Bisau datira iz 1980.; budući da je prethodni Protokol uz Sporazum prestao važiti 23. studenoga 2017.; budući da uspješnost komponente razvojne suradnje tih sporazuma (tj. sektorska potpora) općenito nije bila zadovoljavajuća; budući da je, unatoč tome, zabilježen napredak u praćenju, kontroli i nadzoru ribarstva, u kapacitetu sanitarne inspekcije te u sudjelovanju Gvineje Bisau u regionalnim ribarstvenim tijelima; budući da je potrebno poboljšati sektorsku suradnju kako bi se bolje promicao razvoj lokalnog sektora ribarstva i povezanih industrija i aktivnosti da bi se osiguralo da veći dio dodane vrijednosti stvorene iskorištavanjem prirodnih resursa zemlje ostane u Gvineji Bisau; |
| --- | --- |

H.

budući da prvi Sporazum u području ribarstva sklopljen između Europske ekonomske zajednice i Gvineje Bisau datira iz 1980.; budući da je prethodni Protokol uz Sporazum prestao važiti 23. studenoga 2017.; budući da uspješnost komponente razvojne suradnje tih sporazuma (tj. sektorska potpora) općenito nije bila zadovoljavajuća; budući da je, unatoč tome, zabilježen napredak u praćenju, kontroli i nadzoru ribarstva, u kapacitetu sanitarne inspekcije te u sudjelovanju Gvineje Bisau u regionalnim ribarstvenim tijelima; budući da je potrebno poboljšati sektorsku suradnju kako bi se bolje promicao razvoj lokalnog sektora ribarstva i povezanih industrija i aktivnosti da bi se osiguralo da veći dio dodane vrijednosti stvorene iskorištavanjem prirodnih resursa zemlje ostane u Gvineji Bisau;

| I. | budući da je za promicanje razvoja sektora ribarstva u Gvineji Bisau potrebno izgraditi osnovnu infrastrukturu, kao što su luke, mjesta za iskrcaj te postrojenja za skladištenje i preradu, kako bi iskrcavanje ribe ulovljene u vodama Gvineje Bisau postalo privlačnije; |
| --- | --- |

I.

budući da je za promicanje razvoja sektora ribarstva u Gvineji Bisau potrebno izgraditi osnovnu infrastrukturu, kao što su luke, mjesta za iskrcaj te postrojenja za skladištenje i preradu, kako bi iskrcavanje ribe ulovljene u vodama Gvineje Bisau postalo privlačnije;

| J. | budući da će 2021. pod egidom Ujedinjenih naroda započeti Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj (2021. – 2030.); budući da se treće zemlje moraju potaknuti na zauzimanje važne uloge u stjecanju znanja; |
| --- | --- |

J.

budući da će 2021. pod egidom Ujedinjenih naroda započeti Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj (2021. – 2030.); budući da se treće zemlje moraju potaknuti na zauzimanje važne uloge u stjecanju znanja;

| K. | budući da je trgovina proizvodima ribarstva Gvineje Bisau u EU-u već mnogo godina zabranjena zbog nemogućnosti te zemlje da se pridržava sanitarnih mjera koje zahtijeva EU; budući da je zastoj u postupku certificiranja laboratorija za analizu glavna prepreka izvozu proizvoda ribarstva iz Gvineje Bisau u EU; budući da gvinejske vlasti i Komisija surađuju u postupku certifikacije kako bi se ukinula zabrana; |
| --- | --- |

K.

budući da je trgovina proizvodima ribarstva Gvineje Bisau u EU-u već mnogo godina zabranjena zbog nemogućnosti te zemlje da se pridržava sanitarnih mjera koje zahtijeva EU; budući da je zastoj u postupku certificiranja laboratorija za analizu glavna prepreka izvozu proizvoda ribarstva iz Gvineje Bisau u EU; budući da gvinejske vlasti i Komisija surađuju u postupku certifikacije kako bi se ukinula zabrana;

| L. | budući da je potrebno osigurati da veći udio dodane vrijednosti koja proizlazi iz iskorištavanja ribolovnih resursa u gvinejskoj ribolovnoj zoni ostane u toj zemlji; |
| --- | --- |

L.

budući da je potrebno osigurati da veći udio dodane vrijednosti koja proizlazi iz iskorištavanja ribolovnih resursa u gvinejskoj ribolovnoj zoni ostane u toj zemlji;

| M. | budući da je izravno zapošljavanje u sektoru ribarstva u Gvineji Bisau ograničeno, čak i kada je riječ o zapošljavanju lokalnih članova posade na plovilima (njihov je trenutačni broj manji nego za trajanja prethodnog protokola) ili pak žena, čija egzistencija i zaposlenje ovise o sektoru ribarstva; |
| --- | --- |

M.

budući da je izravno zapošljavanje u sektoru ribarstva u Gvineji Bisau ograničeno, čak i kada je riječ o zapošljavanju lokalnih članova posade na plovilima (njihov je trenutačni broj manji nego za trajanja prethodnog protokola) ili pak žena, čija egzistencija i zaposlenje ovise o sektoru ribarstva;

| N. | budući da je u usporedbi s prethodnim Protokolom broj pomoraca koji se moraju zaposliti u floti EU-a znatno povećan; budući da su vlasnici plovila EU-a dužni nastojati zaposliti dodatne gvinejske pomorce; budući da vlasti Gvineje Bisau sastavljaju i ažuriraju okvirni popis kvalificiranih pomoraca koji su kandidati za zapošljavanje na plovilima EU-a; |
| --- | --- |

N.

budući da je u usporedbi s prethodnim Protokolom broj pomoraca koji se moraju zaposliti u floti EU-a znatno povećan; budući da su vlasnici plovila EU-a dužni nastojati zaposliti dodatne gvinejske pomorce; budući da vlasti Gvineje Bisau sastavljaju i ažuriraju okvirni popis kvalificiranih pomoraca koji su kandidati za zapošljavanje na plovilima EU-a;

| O. | budući da je zabilježen napredak u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova u teritorijalnim vodama Gvineje Bisau, zahvaljujući metodama pojačanog nadzora gvinejskog isključivoga gospodarskog pojasa, naročito kada je riječ o novim elementima inspekcije i kontrole ribolovnih aktivnosti (FISCAP), kao što su jedinica za promatranje i brza patrolna plovila; budući da i dalje postoje propusti i nedostaci koji se moraju ispraviti, među ostalim u pogledu sustava za praćenje plovila (VMS „Vessel Monitoring System”); |
| --- | --- |

O.

budući da je zabilježen napredak u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova u teritorijalnim vodama Gvineje Bisau, zahvaljujući metodama pojačanog nadzora gvinejskog isključivoga gospodarskog pojasa, naročito kada je riječ o novim elementima inspekcije i kontrole ribolovnih aktivnosti (FISCAP), kao što su jedinica za promatranje i brza patrolna plovila; budući da i dalje postoje propusti i nedostaci koji se moraju ispraviti, među ostalim u pogledu sustava za praćenje plovila (VMS „Vessel Monitoring System”);

| P. | budući da je postignut napredak u prikupljanju podataka o pridnenim stokovima u gvinejskom isključivom gospodarskom pojasu, pri čemu se ističe „Izvješće o evaluaciji pridnenih stokova u isključivom gospodarskom pojasu Gvineje Bisau” iz siječnja 2019.; |
| --- | --- |

P.

budući da je postignut napredak u prikupljanju podataka o pridnenim stokovima u gvinejskom isključivom gospodarskom pojasu, pri čemu se ističe „Izvješće o evaluaciji pridnenih stokova u isključivom gospodarskom pojasu Gvineje Bisau” iz siječnja 2019.;

| Q. | budući da je Gvineja Bisau jedna od 13 zemalja obuhvaćenih projektom „Poboljšano regionalno upravljanje ribarstvom u zapadnoj Africi”, koji je usvojen Odlukom Komisije C(2017) 2951 od 28. travnja 2017., kojom se, među ostalim, nastoji ojačati sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova i odgovaranje na njega s pomoću poboljšanog praćenja, kontrole i nadzora na nacionalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Gvineja Bisau jedna od 13 zemalja obuhvaćenih projektom „Poboljšano regionalno upravljanje ribarstvom u zapadnoj Africi”, koji je usvojen Odlukom Komisije C(2017) 2951 od 28. travnja 2017., kojom se, među ostalim, nastoji ojačati sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova i odgovaranje na njega s pomoću poboljšanog praćenja, kontrole i nadzora na nacionalnoj i regionalnoj razini;

| R. | budući da integracija preporuka koje je za postojeći Protokol prethodno iznio Parlament nije u potpunosti zadovoljavajuća; |
| --- | --- |

R.

budući da integracija preporuka koje je za postojeći Protokol prethodno iznio Parlament nije u potpunosti zadovoljavajuća;

| S. | budući da se Europski parlament treba točno i pravovremeno obavještavati o svim fazama postupaka koji se odnose na Protokol i njegovo produženje; |
| --- | --- |

S.

budući da se Europski parlament treba točno i pravovremeno obavještavati o svim fazama postupaka koji se odnose na Protokol i njegovo produženje;

| 1. | ističe važnost Sporazuma između EU-a i Gvineje Bisau, i za Gvineju Bisau i za flote EU-a koje djeluju u ribolovnoj zoni Gvineje Bisau; naglašava da još ima prostora za postizanje stvarnijeg napretka u suradnji u području ribarstva između EU-a i Gvineje Bisau te ponavlja svoj poziv Komisiji da poduzme sve potrebne korake kako bi se išlo dalje od onog što je ostvareno prethodnim protokolima o provedbi tog Sporazuma kako bi on doveo do zadovoljavajućeg stupnja razvoja lokalnog sektora ribarstva u globalnim okvirima te da bi novi protokol trebao biti usklađen s ciljevima sadržanim u cilju održivog razvoja br. 14 usmjerenom na očuvanje i održivo korištenje oceana, mora i morskih resursa u svrhu održivog razvoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da su ciljevi Sporazuma između EU-a i Gvineje Bisau imali različit stupanj uspjeha: iako je Sporazum pružio, a i dalje pruža, važne ribolovne mogućnosti za plovila EU-a u ribolovnoj zoni Gvineje Bisau, koje su europski vlasnici plovila u velikoj mjeri i iskoristili, razvoj lokalnog sektora ribarstva još je uvijek, općenito gledajući, nedovoljan i nezadovoljavajući; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da članak 3. Protokola sadrži klauzulu o nediskriminaciji prema kojoj se Gvineja Bisau obvezuje da drugim stranim flotama koje obavljaju ribolov u njezinoj ribolovnoj zoni, a imaju iste karakteristike i ciljano love iste vrste neće odobriti povoljnije tehničke uvjete; poziva Komisiju da pomno prati sporazume EU-a o ribarstvu s trećim zemljama koje su u ribolovnoj zoni Gvineje Bisau; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja doprinos plovila EU-a sigurnosti opskrbe hranom u Gvineji Bisau izravnim iskrcajima, kako je navedeno u poglavlju 5. Priloga Protokolu, u korist lokalnih zajednica i promicanja unutarnje trgovine ribom i njezine konzumacije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da prijelaz pri upravljanju ribolovnim mogućnostima (od upravljanja ribolovnim naporom do upravljanja ukupnim dopuštenim ulovom) predstavlja izazov za ovaj Protokol; poziva Komisiju i Gvineju Bisau da bez odgađanja promiču primjeren i učinkovit prijelaz kako bi se osigurala potrebna pouzdanost i učinkovitost sustava elektroničkog izvješćivanja o ulovu i obrada podataka o ulovu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zagovara potrebu za znatnim napretkom u razvoju sektora ribarstva Gvineje Bisau, među ostalim na razini ribarske industrije i povezanih aktivnosti, te poziva Komisiju da poduzme sve potrebne mjere, uključujući moguću reviziju i povećanje sektorske komponente potpore iz Sporazuma, uz mjere za povećanje stope apsorpcije financijskog doprinosa kako bi se postigao taj cilj; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da Sporazum između EU-a i Gvineje Bisau neće ostvariti svoje ciljeve ne bude li doprinio uvođenju dugoročnog sustava održivog upravljanja za iskorištavanje ribolovnih resursa te zemlje; smatra da je iznimno važno poštovati odredbe o sektorskoj potpori utvrđene u Protokolu kako bi se doprinijelo potpunoj provedbi nacionalne strategije za ribarstvo i plavo gospodarstvo; u tom pogledu utvrđuje sljedeća prioritetna područja na koja se treba usmjeriti potpora EU-a i za koja se treba mobilizirati nužna tehnička i financijska pomoć:






  a. | jačanje institucionalnih kapaciteta, posebno regionalnih i globalnih strategija upravljanja ribolovom, kako bi se u obzir uzeo kumulativni učinak različitih sporazuma u području ribarstva između zemalja u toj regiji; |
| --- | --- | --- |

7.

a.

jačanje institucionalnih kapaciteta, posebno regionalnih i globalnih strategija upravljanja ribolovom, kako bi se u obzir uzeo kumulativni učinak različitih sporazuma u području ribarstva između zemalja u toj regiji;

| b. | podrška jačanju zaštićenih morskih područja u cilju prijelaza na integrirano upravljanje ribolovnim resursima; |
| --- | --- |

b.

podrška jačanju zaštićenih morskih područja u cilju prijelaza na integrirano upravljanje ribolovnim resursima;

| c. | razvoj relevantnih infrastruktura za ribolovne i povezane aktivnosti, kao što su luke (za industrijski i artizanalni ribolov), mjesta za iskrcaj, skladištenje i preradu ribe, tržnice, distribucijska i prodajna mjesta, laboratoriji za analizu kvalitete, kako bi iskrcaji ribe ulovljene u vodama Gvineje Bisau postali privlačniji; |
| --- | --- |

c.

razvoj relevantnih infrastruktura za ribolovne i povezane aktivnosti, kao što su luke (za industrijski i artizanalni ribolov), mjesta za iskrcaj, skladištenje i preradu ribe, tržnice, distribucijska i prodajna mjesta, laboratoriji za analizu kvalitete, kako bi iskrcaji ribe ulovljene u vodama Gvineje Bisau postali privlačniji;

| d. | jačanje kapaciteta lokalnih subjekata u sektoru ribarstva poticanjem organizacija ribara; |
| --- | --- |

d.

jačanje kapaciteta lokalnih subjekata u sektoru ribarstva poticanjem organizacija ribara;

| e. | izobrazba profesionalnih ribara; |
| --- | --- |

e.

izobrazba profesionalnih ribara;

| f. | podupiranje artizanalnog ribolova, |
| --- | --- |

f.

podupiranje artizanalnog ribolova,

| g. | doprinošenje dobrom ekološkom stanju morskog okoliša, posebno podupiranjem prikupljanja otpada i ribolovnog alata od strane lokalnih subjekata; |
| --- | --- |

g.

doprinošenje dobrom ekološkom stanju morskog okoliša, posebno podupiranjem prikupljanja otpada i ribolovnog alata od strane lokalnih subjekata;

| h. | priznavanje i jačanje uloge žena i mladih u ribarstvu, te poboljšanje njihova organiziranja podupiranjem za to nužnih uvjeta; |
| --- | --- |

h.

priznavanje i jačanje uloge žena i mladih u ribarstvu, te poboljšanje njihova organiziranja podupiranjem za to nužnih uvjeta;

| 8. | apelira na Komisiju i države članice da u svojim politikama suradnje i službene razvojne pomoći uzmu u obzir činjenicu da bi Europski razvojni fond (ERF) i sektorska potpora predviđena Sporazumom između EU-a i Gvineje Bisau trebali biti komplementarni i potpuno usklađeni radi osnaživanja lokalnog sektora ribarstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava zabrinutost zbog sve većeg broja postrojenja za proizvodnju ribljeg brašna i ulja na obali zapadne Afrike koja se također opskrbljuju ribom iz voda Gvineje Bisau; ističe činjenicu da je ribolov u svrhu proizvodnje ribljeg brašna i ulja u suprotnosti s načelom održivosti i pružanjem vrijednih izvora bjelančevina lokalnoj zajednici; pozdravlja širenje luka i objekata za iskrcaj u Gvineji Bisau, no istodobno izražava zabrinutost jer bi to moglo dovesti do izgradnje novih postrojenja za proizvodnju ribljeg brašna; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i vlasti Gvineje Bisau da pojačaju svoju suradnju kako bi se utvrdili uvjeti za izvoz proizvoda ribarstva iz Gvineje Bisau u EU, posebno u pogledu provjere potrebnih sanitarnih uvjeta i certificiranja laboratorija za analizu, kako bi se uklonila trenutačna zabrana, potaknuo razvoj lokalnog sektora ribarstva, a time i ostvario napredak u postizanju ciljeva Sporazuma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podržava potrebu za jačanjem doprinosa Sporazuma za lokalno izravno i neizravno zapošljavanje, bilo na plovilima koja djeluju na temelju Sporazuma bilo u svim aktivnostima povezanim s ribolovom, bez obzira na položaj u proizvodnom lancu; smatra da države članice mogu imati važnu ulogu i aktivno doprinijeti nastojanjima da se izgrade kapaciteti i pruži osposobljavanje radi postizanja željenih ciljeva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na jedinstvenu narav morskih i obalnih ekosustava Gvineje Bisau, kao što su šume mangrova koje djeluju kao rastilišta za ribolovne resurse, a koja zahtijeva ciljano djelovanje u cilju zaštite i obnove biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da bi bilo korisno prikupiti informacije o koristima provedbe Protokola za lokalna gospodarstva (npr. u pogledu zapošljavanja, infrastrukture i socijalnih poboljšanja); |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da je potrebno poboljšati kvantitetu i kvalitetu podataka o svim ulovima (ciljanom i usputnom ulovu), o stanju očuvanosti ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni Gvineje Bisau i općenito o učinku Sporazuma na ekosustave te da treba uložiti napore kako bi se razvila sposobnost Gvineje Bisau da prikuplja takve podatke; poziva Komisiju da promiče neometan rad tijela odgovornih za praćenje provedbe Sporazuma, naročito Zajedničkog odbora i Zajedničkog znanstvenog odbora, uz sudjelovanje udruženja artizanalnih ribara, udruženja žena koje rade u sektoru ribarstva, sindikata, predstavnika obalnih zajednica i organizacija civilnog društva Gvineje Bisau; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da je prijeko potrebno poboljšati prikupljanje podataka o ulovima u Gvineji Bisau; nadalje, traži da se afričkim vlastima na učinkovitiji način prosljeđuju podaci koji se dobiju iz sustava VMS na plovilima EU-a preko države zastave; potiče na bolju interoperabilnost sustava podataka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potiče na objavljivanje izvješća o djelovanjima koja su primila sektorsku potporu radi veće transparentnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da bi se, ako dođe do zabrane ribolova ili uvođenja ograničenja u području ribarstva, zbog održivosti resursa u skladu s Protokolom trebalo prvo pobrinuti za potrebe lokalnih ribara na temelju pouzdanih znanstvenih uvida; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava važnost zahtjeva u pogledu viškova kada je riječ o plovilima Unije koja ribolovne aktivnosti obavljaju u vodama trećih zemalja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zagovara potrebu za poboljšanjem upravljanja, kontrole i nadzora ribolovne zone Gvineje Bisau i borbe protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, među ostalim, jačanjem praćenja plovila (putem sustava VMS) radi poboljšanja održivosti ribolovnih aktivnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potiče na uključivanje odredbi o transparentnosti, što bi omogućilo objavljivanje svih sporazuma s državama ili privatnim subjektima kojima se stranim plovilima odobrava pristup isključivom gospodarskom pojasu Gvineje Bisau; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je važno da se ribolovne mogućnosti koje pruža Sporazum raspodijele na temelju načela jednakosti, ravnoteže i transparentnosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je važno da iskrcaji ribe u lukama Gvineje Bisau doprinose lokalnim aktivnostima prerade i sigurnosti hrane, i u pogledu vrsta i u pogledu kvalitete; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da Parlamentu proslijedi zapisnike i zaključke sa sastanaka Zajedničkog odbora, višegodišnji sektorski program iz članka 5. Protokola i rezultate njegovih godišnjih evaluacija, informacije o koordinaciji tog programa sa strateškim planom za razvoj ribarstva u Gvineji Bisau (2015. – 2020.), kao i zapisnike i zaključke sastanaka Zajedničkog znanstvenog odbora, te informacije o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu u ribolovnoj zoni Gvineje Bisau, integraciji gospodarskih subjekata EU-a u sektor ribarstva Gvineje Bisau (članak 10. Protokola) i provjeru poštovanja obveza vlasnika plovila (npr. kad je riječ o doprinosu u naravi iz poglavlja V. Priloga Protokolu); poziva Komisiju da Parlamentu tijekom zadnje godine primjene Protokola, a prije započinjanja pregovora o njegovu produženju, dostavi cjelovito izvješće o njegovoj provedbi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i vlasti Gvineje Bisau da dostave podrobnije informacije o razvoju aktivnosti povezanih s ribolovom u svrhu proizvodnje ribljeg brašna i ulja u regiji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da bolje integrira preporuke Parlamenta u Sporazum između EU-a i Gvineje Bisau te da ih uzme u obzir u postupku produženja Protokola; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Gvineje Bisau. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(2)  SL C 58, 15.2.2018., str. 93.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0136.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/158 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/158

---

P9_TA(2020)0138

Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Demokratske Republike Svetog Tome i Prinsipea i Europske zajednice ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Demokratske Republike Svetog Tome i Prinsipea i Europske zajednice (12199/2019 – C9-0001/2020 – 2019/0173(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12199/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (12199/2019),

| — | uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Demokratske Republike Svetog Tome i Prinsipea i Europske zajednice (12202/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol o provedbi Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Demokratske Republike Svetog Tome i Prinsipea i Europske zajednice (12202/2019),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0001/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 43., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0001/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za razvoj i Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0001/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za ribarstvo (A9-0001/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Demokratske Republike Svetog Tome i Prinsipea. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/159 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/159

---

P9_TA(2020)0139

Sporazum između EU-a i Švicarske Konfederacije o izmjeni švicarskih koncesija WTO-a (članak XXVIII. GATT-a iz 1994.) za začinjeno meso ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Švicarske Konfederacije u okviru pregovorâ na temelju članka XXVIII. GATT-a iz 1994. o izmjeni švicarskih koncesija WTO-a u pogledu začinjenog mesa (12482/2019 – C9-0194/2019 – 2019/0196(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12482/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12482/2019),

| — | uzimajući u obzir nacrt sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Švicarske Konfederacije u okviru pregovorâ na temelju članka XXVIII. GATT-a iz 1994. o izmjeni švicarskih koncesija WTO-a u pogledu začinjenog meso (12483/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Švicarske Konfederacije u okviru pregovorâ na temelju članka XXVIII. GATT-a iz 1994. o izmjeni švicarskih koncesija WTO-a u pogledu začinjenog meso (12483/2019),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0194/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0194/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0092/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0092/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Švicarske Konfederacije. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/160 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/160

---

P9_TA(2020)0141

Mobilizacija Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji: tehnička pomoć na inicijativu Komisije

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2018 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (COM(2020)0146 – C9-0112/2020 – 2020/2062(BUD))

(2021/C 362/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0146 – C9-0112/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0146 – C9-0112/2020),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 12.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 13., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 13.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. rujna 2019. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2019/000-TA 2019 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. rujna 2019. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2019/000-TA 2019 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) (4),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za globalizaciju (EGF) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za globalizaciju (EGF) (5),

| — | uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak trijaloga predviđen točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0109/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0109/2020),

| A. | budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi doprinijela njihovu nužnom i brzom ponovnom uključivanju na tržište rada; |
| --- | --- |

A.

budući da je Unija uspostavila zakonodavne i proračunske instrumente kako bi pružila dodatnu potporu radnicima koji su pogođeni posljedicama velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine ili svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi doprinijela njihovu nužnom i brzom ponovnom uključivanju na tržište rada;

| B. | budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što brže i učinkovitije, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF); |
| --- | --- |

B.

budući da bi financijska pomoć Unije otpuštenim radnicima trebala biti dinamična i dostupna što brže i učinkovitije, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije usvojenom tijekom sastanka mirenja 17. srpnja 2008. te uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. u pogledu donošenja odluka o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF);

| C. | budući da je donošenje Uredbe (EU) br. 1309/2013 odraz sporazuma koji su postigli Parlament i Vijeće o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji te kraćenjem vremena za procjenu i odobrenje u Parlamentu i Vijeću, o proširenju popisa prihvatljivih mjera i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća; |
| --- | --- |

C.

budući da je donošenje Uredbe (EU) br. 1309/2013 odraz sporazuma koji su postigli Parlament i Vijeće o ponovnom uvođenju kriterija za mobilizaciju fonda u slučaju krize, o povećanju financijskog doprinosa Unije na 60 % ukupnog procijenjenog troška predloženih mjera, o povećanju učinkovitosti pri obradi zahtjeva za mobilizaciju EGF-a u Komisiji te kraćenjem vremena za procjenu i odobrenje u Parlamentu i Vijeću, o proširenju popisa prihvatljivih mjera i korisnika uvrštenjem samozaposlenih osoba i mladih te o financiranju poticaja za osnivanje vlastitih poduzeća;

| D. | budući da maksimalni godišnji proračun raspoloživ za EGF iznosi 150 milijuna EUR u cijenama iz 2011. i budući da se prema članku 11. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1309/2013 do 0,5 % tog iznosa, tj. 179 264 000 EUR u cijenama iz 2020., može staviti na raspolaganje za tehničku pomoć na inicijativu Komisije kako bi se financirala priprema, praćenje, prikupljanje podataka i stvaranje baze znanja, administrativna i tehnička podrška, informacijske i komunikacijske aktivnosti te aktivnosti revizije, kontrole i evaluacije potrebne za provedbu Uredbe (EU) br. 1309/2013; |
| --- | --- |

D.

budući da maksimalni godišnji proračun raspoloživ za EGF iznosi 150 milijuna EUR u cijenama iz 2011. i budući da se prema članku 11. stavku 1. Uredbe (EU) br. 1309/2013 do 0,5 % tog iznosa, tj. 179 264 000 EUR u cijenama iz 2020., može staviti na raspolaganje za tehničku pomoć na inicijativu Komisije kako bi se financirala priprema, praćenje, prikupljanje podataka i stvaranje baze znanja, administrativna i tehnička podrška, informacijske i komunikacijske aktivnosti te aktivnosti revizije, kontrole i evaluacije potrebne za provedbu Uredbe (EU) br. 1309/2013;

| E. | budući da predloženi iznos od 345 000 EUR predstavlja otprilike 0,19 % maksimalnog godišnjeg proračuna raspoloživog za EGF u 2020. godini; |
| --- | --- |

E.

budući da predloženi iznos od 345 000 EUR predstavlja otprilike 0,19 % maksimalnog godišnjeg proračuna raspoloživog za EGF u 2020. godini;

| 1. | slaže se s mjerama koje Komisija predlaže financirati kao tehničku pomoć u skladu s člankom 11. stavcima 1. i 4. te člankom 12. stavcima 2., 3. i 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznaje važnost praćenja i prikupljanja podataka; podsjeća na važnost opsežnih statističkih serija koje se sastavljaju u lako dostupnom i razumljivom formatu; ponavlja da je potrebno ažurno ispitati i analizirati izazove koje COVID-19 trenutačno predstavlja za globalno tržište; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja da su potrebne posebne internetske stranice koja će biti dostupna svim građanima Unije i koja će sadržavati detaljne informacije o EGF-u; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja kontinuirani rad na standardizaciji postupaka za zahtjeve za mobilizaciju EGF-a i upravljanje Fondom uz pomoć funkcija elektroničkog sustava razmjene podataka (SFC) koji omogućuje lakše i brže obrade zahtjeva i bolje izvješćivanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prima na znanje da će Komisija upotrijebiti raspoloživi proračun za održavanje dvaju sastanaka stručne skupine osoba za kontakt u EGF-u (po jedan član iz svake države članice) i, najvjerojatnije, dvaju seminara uz sudjelovanje provedbenih tijela EGF-a i socijalnih partnera radi poticanja umrežavanja među državama članicama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od Komisije da nastavi sustavno pozivati Parlament na te sastanke i seminare u skladu s mjerodavnim odredbama Okvirnog sporazuma o odnosima između Parlamenta i Komisije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da su potrebne bolja suradnja i komunikacija svih strana uključenih u podnošenje i obradu zahtjeva za mobilizaciju EGF-a, uključujući, osobito, socijalne partnere te dionike na regionalnoj i lokalnoj razini, kako bi se postiglo što više sinergijskih učinaka; ističe da je potrebno poboljšati odnose između osoba za kontakt na nacionalnoj razini i regionalnih ili lokalnih partnera za pojedinačne predmete, dok bi svi partneri trebali postići dogovor o načinima komunikacije i pružanja potpore te tijeku informacija (unutarnje podjele, zadaci i odgovornosti) i jasno ga obznaniti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća države podnositeljice zahtjeva na njihovu ključnu ulogu u opširnom informiranju ciljanih korisnika, lokalnih i regionalnih vlasti, socijalnih partnera, medija i šire javnosti o aktivnostima koje se financiraju iz EGF-a, kako je navedeno u članku 12. Uredbe (EU) br. 1309/2013; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da bi se, prema postojećim pravilima, EGF mogao mobilizirati kako bi se pružila pomoć trajno otpuštenim radnicima i samozaposlenim osobama u kontekstu globalne krize uzrokovane bolešću COVID-19 bez izmjene Uredbe (EU) br. 1309/2013; |
| --- | --- |

9.

| 10. | stoga traži od Komisije da na svaki mogući način pomogne državama članicama koje namjeravaju podnijeti zahtjev u sljedećim tjednima i mjesecima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nadalje traži od Komisije da učini sve što je u njezinoj moći kako bi pokazala fleksibilnost te da skrati razdoblje procjene usklađenosti svakog zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa koliko je god to moguće; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0015.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0019.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2020/000 TA 2020 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije)

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2020/986.)

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/164 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/164

---

P9_TA(2020)0142

Mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji (COM(2020)0200 – C9-0127/2020 – 2020/2068(BUD))

(2021/C 362/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0200 – C9-0127/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0200 – C9-0127/2020),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (2), a posebno njezin članak 10.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (3), a posebno njegovu točku 11.,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0105/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0105/2020),

| 1. | pozdravlja Odluku kao znak solidarnosti Unije s građanima i regijama Unije pogođenima prirodnim katastrofama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe hitnu potrebu za pružanjem financijske pomoći iz Fonda solidarnosti Europske unije („Fond”) za regije pogođene prirodnim katastrofama u Uniji tijekom 2019.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da financijska pomoć koja se dodjeljuje državama članicama podliježe pravednoj raspodjeli među najugroženijim regijama i područjima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da će zbog klimatskih promjena prirodne katastrofe postati sve žešće i sve češće; traži reformu Fonda u skorašnjem višegodišnjem financijskom okviru kako bi se uzele u obzir buduće posljedice klimatskih promjena i naglašava da je Fond samo kurativni instrument i da je za klimatske promjene ponajprije potrebna preventivna politika u skladu s Pariškim sporazumom i zelenim planom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da, prema člancima 174. i 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska unija provodi aktivnosti koje vode jačanju njezine teritorijalne kohezije i uzima u obzir posebna obilježja i ograničenja najudaljenijih regija; ističe da ista prirodna katastrofa u nekoj od najudaljenijih regija ima veći društveni i gospodarski učinak nego u bilo kojoj drugoj europskoj regiji, zbog čega je oporavak sporiji; stoga smatra da bi najudaljenije regije trebale primati veća financijska sredstva u okviru područja primjene Fonda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odobrava Odluku priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše ovu Odluku zajedno s predsjednikom Vijeća te da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju, zajedno s njezinim Prilogom, proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(3)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

---

PRILOG

ODLUKA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji

(Tekst ovog priloga nije naveden ovdje budući da odgovara konačnom aktu, Odluci (EU) 2020/1076.)

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/166 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/166

---

P9_TA(2020)0143

Nacrt izmjene proračuna br. 3/2020: unošenje viška iz financijske godine 2019.

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. kojim se unosi višak iz financijske godine 2019. (07764/2020 – C9-0131/2020 – 2020/2061(BUD))

(2021/C 362/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2020., konačno donesen 27. studenoga 2019. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2020., konačno donesen 27. studenoga 2019. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 3/2020 koji je Komisija usvojila 15. travnja 2020. (COM(2020)0180), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 3/2020 koji je Komisija usvojila 15. travnja 2020. (COM(2020)0180),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2020 koje je Vijeće usvojilo 6. svibnja 2020. i proslijedilo Europskom parlamentu sljedećeg dana (07764/2020 – C9-0131/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2020 koje je Vijeće usvojilo 6. svibnja 2020. i proslijedilo Europskom parlamentu sljedećeg dana (07764/2020 – C9-0131/2020),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (6),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0104/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0104/2020),

| A. | budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 3/2020 unos viška iz financijske godine 2019. u iznosu od 3 218,4 milijuna EUR u proračun za 2020. godinu; |
| --- | --- |

A.

budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 3/2020 unos viška iz financijske godine 2019. u iznosu od 3 218,4 milijuna EUR u proračun za 2020. godinu;

| B. | budući da taj višak najvećim dijelom proizlazi iz ostvarenja viška prihoda u iznosu od 2 414,8 milijuna EUR te neutrošenih sredstava za rashode u iznosu od 803,6 milijuna EUR; |
| --- | --- |

B.

budući da taj višak najvećim dijelom proizlazi iz ostvarenja viška prihoda u iznosu od 2 414,8 milijuna EUR te neutrošenih sredstava za rashode u iznosu od 803,6 milijuna EUR;

| C. | budući da, kada je riječ o prihodovnoj strani, najveća razlika proizlazi iz zateznih kamata i novčanih kazni (2 510,5 milijuna EUR), dok se višak sastoji od kazni za kršenje pravila tržišnog natjecanja i zateznih kamata, ostalih novčanih kazni te kamata povezanih s novčanim kaznama; |
| --- | --- |

C.

budući da, kada je riječ o prihodovnoj strani, najveća razlika proizlazi iz zateznih kamata i novčanih kazni (2 510,5 milijuna EUR), dok se višak sastoji od kazni za kršenje pravila tržišnog natjecanja i zateznih kamata, ostalih novčanih kazni te kamata povezanih s novčanim kaznama;

| D. | budući da na rashodovnoj strani neiskorištena sredstava za plaćanje Komisije iznose 592,3 milijuna EUR za 2019. (od čega je 351,5 milijuna EUR iz pričuve za pomoć u nuždi i 94,5 milijuna EUR iz pričuve u okviru naslova 3. „Sigurnost i građanstvo”) i 86,3 milijuna EUR za prijenose iz 2018., a neiskorištena sredstva ostalih institucija iznose 82,4 milijuna EUR za 2019. i 39 milijuna EUR za prijenose iz 2017.; |
| --- | --- |

D.

budući da na rashodovnoj strani neiskorištena sredstava za plaćanje Komisije iznose 592,3 milijuna EUR za 2019. (od čega je 351,5 milijuna EUR iz pričuve za pomoć u nuždi i 94,5 milijuna EUR iz pričuve u okviru naslova 3. „Sigurnost i građanstvo”) i 86,3 milijuna EUR za prijenose iz 2018., a neiskorištena sredstva ostalih institucija iznose 82,4 milijuna EUR za 2019. i 39 milijuna EUR za prijenose iz 2017.;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 3/2020 koji je podnijela Komisija i koji se odnosi isključivo na unošenje viška u iznosu od 3 218,4 milijuna EUR iz 2019. godine u proračun, u skladu s člankom 18. Financijske uredbe, i stajalište Vijeća o njemu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoje stajalište da se sva raspoloživa sredstva i neiskorištena sredstva u proračunu Unije, uključujući višak, trebaju upotrijebiti za brzo raspoređivanje financijske pomoći na regije i poduzeća koja su najviše pogođena pandemijom bolesti COVID-19; u tom kontekstu poziva države članice da očekivana smanjenja doprinosa na temelju BND-u koja proizlaze iz viška iz 2019. u cijelosti namijene financiranju mjera povezanih s bolešću COVID-19, po mogućnosti na razini Unije, kako bi se zajamčila optimalna raspodjela sredstava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da su prema podacima Komisije kazne za kršenje pravila tržišnog natjecanja 2019. iznosile 2 510,5 milijuna EUR; ponavlja da bi trebalo biti moguće da proračun Unije ponovno koristi sve prihode koji proizlaze iz novčanih kazni ili su povezani sa zakašnjelim plaćanjima bez odgovarajućeg smanjenja doprinosa na temelju BND-a; podsjeća na svoje stajalište da u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru treba povećati predloženu rezervu Unije (ukupnu razliku do gornje granice za obveze) za iznos koji je jednak prihodu od novčanih kazni i sankcija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 3/2020; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 3/2020 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 57, 27.2.2020.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/168 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/168

---

P9_TA(2020)0144

Nacrt izmjene proračuna br. 4/2020: prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2020 Europske unije za financijsku godinu 2020. uz prijedlog za mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji (08097/2020 – C9-0146/2020 – 2020/2069(BUD))

(2021/C 362/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2020., konačno donesen 27. studenoga 2019. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2020., konačno donesen 27. studenoga 2019. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) („Uredba o VFO-u”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3) („Uredba o VFO-u”),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2020 koji je Komisija usvojila 30. travnja 2020. (COM(2020)0190), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 4/2020 koji je Komisija usvojila 30. travnja 2020. (COM(2020)0190),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2020 koje je Vijeće usvojilo 25. svibnja 2020. i proslijedilo Europskom parlamentu istoga dana (08097/2020 – C9-0146/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2020 koje je Vijeće usvojilo 25. svibnja 2020. i proslijedilo Europskom parlamentu istoga dana (08097/2020 – C9-0146/2020),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji (COM(2020)0200), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji (COM(2020)0200),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0106/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0106/2020),

| A. | budući da je nacrtom izmjene proračuna br. 4/2020 obuhvaćena predložena mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji nakon prirodnih katastrofa koje su se dogodile u tim državama članicama tijekom 2019.; |
| --- | --- |

A.

budući da je nacrtom izmjene proračuna br. 4/2020 obuhvaćena predložena mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji nakon prirodnih katastrofa koje su se dogodile u tim državama članicama tijekom 2019.;

| B. | budući da Komisija stoga predlaže izmjenu proračuna Unije za 2020. i povećanje proračunske stavke 13 06 01 „Pomoć državama članicama u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera s teškim posljedicama za životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo” za 272 498 208 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje; |
| --- | --- |

B.

budući da Komisija stoga predlaže izmjenu proračuna Unije za 2020. i povećanje proračunske stavke 13 06 01 „Pomoć državama članicama u slučaju prirodnih katastrofa velikih razmjera s teškim posljedicama za životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo” za 272 498 208 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje;

| C. | budući da je Fond solidarnosti Europske unije poseban instrument kao što je to utvrđeno Uredbom o VFO-u i da bi odgovarajuća odobrena sredstva za preuzimanje obveza i plaćanje trebalo unijeti u proračun iznad gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

C.

budući da je Fond solidarnosti Europske unije poseban instrument kao što je to utvrđeno Uredbom o VFO-u i da bi odgovarajuća odobrena sredstva za preuzimanje obveza i plaćanje trebalo unijeti u proračun iznad gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira;

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 4/2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 4/2020 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 57, 27.2.2020.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/170 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/170

---

P9_TA(2020)0145

Sklapanje Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između EU-a i Republike Moldove ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Republike Moldove (14205/2019 – C9-0192/2019 – 2012/0006(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14205/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14205/2019),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Republike Moldove (08185/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Republike Moldove (08185/2012),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6., drugim podstavkom točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0192/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6., drugim podstavkom točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0192/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0084/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0084/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Moldove. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/171 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/171

---

P9_TA(2020)0146

Izmjena Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i Republike Moldove (pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Republike Moldove, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (07048/2015 – C9-0195/2019 – 2015/0035(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07048/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (07048/2015),

| — | uzimajući u obzir Nacrt protokola o izmjeni Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Republike Moldove, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (07047/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt protokola o izmjeni Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Republike Moldove, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (07047/2015),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0195/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0195/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0083/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0083/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Moldove. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/172 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/172

---

P9_TA(2020)0147

Izmjena Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između EU-a i Maroka (pristupanje Bugarske i Rumunjske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji (06198/2013 – C9-0006/2019 – 2007/0181(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/31)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06198/2013), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06198/2013),

| — | uzimajući u obzir Nacrt protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji (1),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 8. podstavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0006/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) i člankom 218. stavkom 8. podstavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0006/2019),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 12. prosinca 2007. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 12. prosinca 2007. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Kraljevine Maroka, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Bugarske i Rumunjske Europskoj uniji (2),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0005/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0005/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kraljevine Maroka. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 200, 27.7.2012., str. 25.

(2)  SL C 323 E, 18.12.2008., str. 259.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/173 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/173

---

P9_TA(2020)0148

Sklapanje Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i Jordana ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Euromediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane (14209/2019 – C9-0193/2019 – 2010/0180(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/32)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14209/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14209/2019),

| — | uzimajući u obzir nacrt Euromediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane (14366/2010); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Euromediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane (14366/2010);

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0193/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0193/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0086/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0086/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Hašemitske Kraljevine Jordana. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/174 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/174

---

P9_TA(2020)0149

Sklapanje Sporazuma između EU-a i Kine o sigurnosti civilnog zrakoplovstva ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine (14185/2019 – C9-0191/2019 – 2018/0155(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14185/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14185/2019),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine (09702/2018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o sigurnosti civilnog zrakoplovstva između Europske unije i Vlade Narodne Republike Kine (09702/2018),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0191/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2., člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0191/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0087/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0087/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/175 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/175

---

P9_TA(2020)0150

Sklapanje Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između EU-a i Gruzije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju u ime Unije Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (09556/2019 – C9-0013/2019 – 2010/0186(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (09556/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (09556/2019),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Gruzije (14370/2010), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica i Gruzije (14370/2010),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0013/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0013/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0082/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0082/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Gruzije. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/176 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/176

---

P9_TA(2020)0151

Sklapanje Europsko-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između EU-a i Izraela ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Vlade Države Izraela, s druge strane (14207/2019 – C9-0196/2019 – 2012/0324(NLE))

(Suglasnost)

(2021/C 362/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14207/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (14207/2019),

| — | uzimajući u obzir nacrt Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Vlade Države Izraela, s druge strane (16828/2012), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Euro-mediteranskog sporazuma o zračnom prometu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Vlade Države Izraela, s druge strane (16828/2012),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6., drugim podstavkom točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0196/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6., drugim podstavkom točkom (a)(v) i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0196/2019),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0085/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0085/2020),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Izraela. |
| --- | --- |

2.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/177 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/177

---

P9_TA(2020)0154

Neulaganje prigovora na delegirani akt: potpora sektorima voća i povrća te vina u vezi s pandemijom bolesti COVID-19

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 4. svibnja 2020. o odstupanju za 2020. od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/891 u pogledu sektora voća i povrća te od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 u pogledu sektora vina u vezi s pandemijom bolesti COVID-19 (C(2020)02908 – 2020/2636(DEA))

(2021/C 362/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2020)02908), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2020)02908),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 27. svibnja 2020. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 27. svibnja 2020. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 2. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 2. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (1), a posebno njezin članak 62. stavak 1., članak 64. stavak 6. i članak 115. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (1), a posebno njezin članak 62. stavak 1., članak 64. stavak 6. i članak 115. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (2), a posebno njezine članke 37., 53. i 173. te članak 227. stavak 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (2), a posebno njezine članke 37., 53. i 173. te članak 227. stavak 5.,

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| A. | budući da zbog trenutačne pandemije bolesti COVID-19 i znatnih ograničenja kretanja koja je ona prouzročila sve države članice i njihovi poljoprivrednici suočili su se s iznimnim poteškoćama u planiranju, provedbi i dovršenju programâ potpore iz članaka od 32. do 38. Uredbe (EU) br. 1308/2013 za sektor voća i povrća te članaka od 39. do 54. te uredbe za sektor vina; |
| --- | --- |

A.

budući da zbog trenutačne pandemije bolesti COVID-19 i znatnih ograničenja kretanja koja je ona prouzročila sve države članice i njihovi poljoprivrednici suočili su se s iznimnim poteškoćama u planiranju, provedbi i dovršenju programâ potpore iz članaka od 32. do 38. Uredbe (EU) br. 1308/2013 za sektor voća i povrća te članaka od 39. do 54. te uredbe za sektor vina;

| B. | budući da je situacija dovela do financijskih poteškoća, problema s novčanim tokovima, poremećaja na tržištu i ozbiljnih poremećaja u radu lanca opskrbe u sektoru voća i povrća te u sektoru vina; |
| --- | --- |

B.

budući da je situacija dovela do financijskih poteškoća, problema s novčanim tokovima, poremećaja na tržištu i ozbiljnih poremećaja u radu lanca opskrbe u sektoru voća i povrća te u sektoru vina;

| C. | budući da su se priznate proizvođačke organizacije i njihova udruženja u sektoru voća i povrća u svim državama članicama suočili s iznimnim poteškoćama u planiranju, upravljanju i provedbi operativnih programa, a države članice koje proizvode vino s iznimnim poteškoćama u planiranju, upravljanju i provedbi operacija u okviru programâ potpore u sektoru vina; |
| --- | --- |

C.

budući da su se priznate proizvođačke organizacije i njihova udruženja u sektoru voća i povrća u svim državama članicama suočili s iznimnim poteškoćama u planiranju, upravljanju i provedbi operativnih programa, a države članice koje proizvode vino s iznimnim poteškoćama u planiranju, upravljanju i provedbi operacija u okviru programâ potpore u sektoru vina;

| D. | budući da je s obzirom na nezapamćeni splet navedenih okolnosti Komisija donijela mjere koje dopuštaju fleksibilnost i odstupanja od delegiranih uredbi koje se primjenjuju u sektoru voća i povrća te u sektoru vina; |
| --- | --- |

D.

budući da je s obzirom na nezapamćeni splet navedenih okolnosti Komisija donijela mjere koje dopuštaju fleksibilnost i odstupanja od delegiranih uredbi koje se primjenjuju u sektoru voća i povrća te u sektoru vina;

| E. | budući da je brza provedba tih fleksibilnih aranžmana i odstupanja ključna za njihovu učinkovitost i djelotvornost u rješavanju poteškoća u provedbi programa potpore za oba sektora, sprečavanju daljnjih gospodarskih gubitaka i rješavanju stanja na tržištu i poremećaja u radu lanca opskrbe u sektoru voća i povrća te u sektoru vina; |
| --- | --- |

E.

budući da je brza provedba tih fleksibilnih aranžmana i odstupanja ključna za njihovu učinkovitost i djelotvornost u rješavanju poteškoća u provedbi programa potpore za oba sektora, sprečavanju daljnjih gospodarskih gubitaka i rješavanju stanja na tržištu i poremećaja u radu lanca opskrbe u sektoru voća i povrća te u sektoru vina;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 549.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/179 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/179

---

P9_TA(2020)0155

Neulaganje prigovora na delegirani akt: regulatorni tehnički standardi za bonitetno vrednovanje

Odluka Europskog parlamenta o neulaganju prigovora na Delegiranu uredbu Komisije od 28. svibnja 2020. o izmjeni Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/101 оd 26. listopada 2015. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu regulatornih tehničkih standarda za bonitetno vrednovanje na temelju članka 105. stavka 14. Uredbe (EU) br. 575/2013 (C(2020)03428 – 2020/2668(DEA))

(2021/C 362/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2020)03428), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (C(2020)03428),

| — | uzimajući u obzir pismo Komisije od 29. svibnja 2020. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Komisije od 29. svibnja 2020. kojim od Europskog parlamenta traži da izjavi kako neće ulagati prigovor na Delegiranu uredbu,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 9. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku predsjedniku Konferencije predsjednika odbora od 9. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), i posebno njezin članak 105. stavak 14., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (1), i posebno njezin članak 105. stavak 14.,

| — | uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir nacrt regulatornog tehničkog standarda koji je 22. travnja 2020. podnijelo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA/RTS/2020/04) u skladu s člankom 105. stavkom 14. Uredbe (EU) br. 575/2013, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt regulatornog tehničkog standarda koji je 22. travnja 2020. podnijelo Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA/RTS/2020/04) u skladu s člankom 105. stavkom 14. Uredbe (EU) br. 575/2013,

| — | uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 111. stavak 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za donošenje odluke Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku,

| A. | budući da se navedenim delegiranim aktom privremeno izmjenjuje bonitetni bankarski okvir kao odgovor na izbijanje bolesti COVID-19; konkretno, kako bi se ublažili učinci ekstremne tržišne volatilnosti na okvir za bonitetno vrednovanje, navedenim delegiranim aktom faktor zbrajanja koji se upotrebljava za izračun ukupnog iznosa dodatnih prilagodbi vrednovanja u skladu s „osnovnim pristupom” povećava se s 50 % na 66 % do 31. prosinca 2020. kako bi se institucijama omogućilo da prebrode trenutačnu ekstremnu volatilnost tržišta; tako bi se smanjio ukupni iznos dodatnih prilagodbi vrednovanja, a time i iznos koji se odbija od redovnog osnovnog kapitala institucija (CETI); |
| --- | --- |

A.

budući da se navedenim delegiranim aktom privremeno izmjenjuje bonitetni bankarski okvir kao odgovor na izbijanje bolesti COVID-19; konkretno, kako bi se ublažili učinci ekstremne tržišne volatilnosti na okvir za bonitetno vrednovanje, navedenim delegiranim aktom faktor zbrajanja koji se upotrebljava za izračun ukupnog iznosa dodatnih prilagodbi vrednovanja u skladu s „osnovnim pristupom” povećava se s 50 % na 66 % do 31. prosinca 2020. kako bi se institucijama omogućilo da prebrode trenutačnu ekstremnu volatilnost tržišta; tako bi se smanjio ukupni iznos dodatnih prilagodbi vrednovanja, a time i iznos koji se odbija od redovnog osnovnog kapitala institucija (CETI);

| B. | budući da bi ovaj delegirani akt trebao stupiti na snagu što je prije moguće kako bi se osigurala brza kapitalna olakšica za institucije još u ovom tromjesečju te do kraja godine; |
| --- | --- |

B.

budući da bi ovaj delegirani akt trebao stupiti na snagu što je prije moguće kako bi se osigurala brza kapitalna olakšica za institucije još u ovom tromjesečju te do kraja godine;

| 1. | izjavljuje da ne ulaže prigovor na Delegiranu uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

(2)  SL L 331, 15.12.2010., str. 12.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/180 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/180

---

P9_TA(2020)0157

Izmjena uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 (COM(2020)0310 – C9-0122/2020 – 2020/0066(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 362/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0310), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0310),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0122/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0122/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 20. svibnja 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 20. svibnja 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. lipnja 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. lipnja 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 10. lipnja 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 10. lipnja 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0113/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0113/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 180, 29.5.2020., str. 4.

(2)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2020)0066

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 18. lipnja 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2020/873.)

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/181

---

P9_TA(2020)0159

Osnivanje pododbora za porezna pitanja

Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju pododbora za porezna pitanja (2020/2681(RSO))

(2021/C 362/39)

| — | uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 15. siječnja 2014. o ovlastima i nadležnostima stalnih odbora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 15. siječnja 2014. o ovlastima i nadležnostima stalnih odbora (1),

| — | uzimajući u obzir članke 206. i 212. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 206. i 212. Poslovnika,

| 1. | odlučuje osnovati pododbor Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odlučuje da taj pododbor bude nadležan za pitanja koja se odnose na poreze, a posebno za borbu protiv porezne prijevare, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza te za financijsku transparentnost u porezne svrhe; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odlučuje da se u dio VI. Priloga VI. Poslovniku doda sljedeći stavak:
  „Odboru pomaže pododbor za porezna pitanja, za sva pitanja koja se odnose na porez, a posebno na borbu protiv porezne prijevare, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza te na financijsku transparentnost u porezne svrhe”; |
| --- | --- |

3.

„Odboru pomaže pododbor za porezna pitanja, za sva pitanja koja se odnose na porez, a posebno na borbu protiv porezne prijevare, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza te na financijsku transparentnost u porezne svrhe”;

| 4. | odlučuje da taj pododbor ima 30 članova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | s obzirom na odluke Konferencije predsjednika od 30. lipnja 2019. i 9. siječnja 2020. o sastavu predsjedništava pododborâ, odlučuje da se predsjedništva odborâ mogu sastojati od najviše četiri potpredsjednika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  SL C 482, 23.12.2016., str. 160.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/182

---

P9_TA(2020)0160

Osnivanje posebnog odbora o borbi protiv raka, njegove ovlasti, broj članova i trajanje mandata

Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za borbu protiv raka (2020/2682(RSO))

(2021/C 362/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (1),

| — | uzimajući u obzir financijska sredstva EU-a za istraživanje i inovacije za razdoblje 2027. – 2021. (Obzor Europa), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir financijska sredstva EU-a za istraživanje i inovacije za razdoblje 2027. – 2021. (Obzor Europa),

| — | uzimajući u obzir namjensku misiju programa Obzor Europa za borbu protiv raka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir namjensku misiju programa Obzor Europa za borbu protiv raka,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2009. o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo (COM(2009)0291), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2009. o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo (COM(2009)0291),

| — | uzimajući u obzir Preporuku 2003/878/EC Vijeća od 2. prosinca 2003. o probiru raka (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku 2003/878/EC Vijeća od 2. prosinca 2003. o probiru raka (2),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 22. svibnja 2008. smanjenju tereta oboljenja od raka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 22. svibnja 2008. smanjenju tereta oboljenja od raka,

| — | uzimajući u obzir izvješće iz svibnja 2017.o provedbi Preporuke Vijeća o probiru raka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće iz svibnja 2017.o provedbi Preporuke Vijeća o probiru raka,

| — | uzimajući u obzir europske smjernice za probir raka dojke, raka vrata maternice i raka crijeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europske smjernice za probir raka dojke, raka vrata maternice i raka crijeva,

| — | uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. travnja 2008. o borbi protiv raka u proširenoj Europskoj uniji (3) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. travnja 2008. o borbi protiv raka u proširenoj Europskoj uniji (3)

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2010. o Komunikaciji Komisije o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. svibnja 2010. o Komunikaciji Komisije o borbi protiv raka: Europsko partnerstvo (4),

| — | uzimajući u obzir Europski kodeks za borbu protiv raka (četvrto izdanje), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski kodeks za borbu protiv raka (četvrto izdanje),

| — | uzimajući u obzir aktivnosti i zaključke međustranačke interesne skupine Zastupnici u Europskom parlamentu protiv raka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir aktivnosti i zaključke međustranačke interesne skupine Zastupnici u Europskom parlamentu protiv raka,

| — | uzimajući u obzir članak 207. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. Poslovnika,

| A. | budući da europska suradnja u prevenciji, dijagnozi, liječenju, istraživanju i drugim područjima očito pridonosi borbi protiv raka; |
| --- | --- |

A.

budući da europska suradnja u prevenciji, dijagnozi, liječenju, istraživanju i drugim područjima očito pridonosi borbi protiv raka;

| B. | budući da Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) pruža niz pravnih osnova za djelovanje EU-a u području zdravlja, uključujući članak 114., u skladu s kojim na unutarnjem tržištu treba osigurati najvišu razinu zaštite zdravlja, sigurnosti, zaštite okoliša i zaštite potrošača, posebice vodeći računa o svakom novom razvoju utemeljenom na znanstvenim činjenicama, članak 168., u skladu s kojim se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava visok stupanj zaštite zdravlja ljudi, a djelovanje Unije, kojim se dopunjavaju nacionalne politike, usmjereno je prema poboljšanju javnog zdravlja, sprečavanju tjelesnih i duševnih bolesti i oboljenja te uklanjanju izvora opasnosti za fizičko i mentalno zdravlje ljudi, članak 181., kojim se od EU-a i država članica zahtijeva da koordiniraju svoje aktivnosti istraživanja i tehnološkog razvoja kako bi se osigurala koherentnost politika pojedinih država i politike Unije te podupiru inicijative kojima je cilj utvrđivanje smjernica i pokazatelja te razmjena najbolje prakse, kao i članak 191., u skladu s kojim politika Unije u području okoliša doprinosi zaštiti ljudskog zdravlja na temelju načela opreznosti, bez dovođenja u pitanje nadležnosti država članica u području zdravlja; |
| --- | --- |

B.

budući da Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) pruža niz pravnih osnova za djelovanje EU-a u području zdravlja, uključujući članak 114., u skladu s kojim na unutarnjem tržištu treba osigurati najvišu razinu zaštite zdravlja, sigurnosti, zaštite okoliša i zaštite potrošača, posebice vodeći računa o svakom novom razvoju utemeljenom na znanstvenim činjenicama, članak 168., u skladu s kojim se pri utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije osigurava visok stupanj zaštite zdravlja ljudi, a djelovanje Unije, kojim se dopunjavaju nacionalne politike, usmjereno je prema poboljšanju javnog zdravlja, sprečavanju tjelesnih i duševnih bolesti i oboljenja te uklanjanju izvora opasnosti za fizičko i mentalno zdravlje ljudi, članak 181., kojim se od EU-a i država članica zahtijeva da koordiniraju svoje aktivnosti istraživanja i tehnološkog razvoja kako bi se osigurala koherentnost politika pojedinih država i politike Unije te podupiru inicijative kojima je cilj utvrđivanje smjernica i pokazatelja te razmjena najbolje prakse, kao i članak 191., u skladu s kojim politika Unije u području okoliša doprinosi zaštiti ljudskog zdravlja na temelju načela opreznosti, bez dovođenja u pitanje nadležnosti država članica u području zdravlja;

| C. | budući da je rak drugi vodeći uzrok smrtnosti u državama članicama nakon kardiovaskularnih bolesti; budući da je 2015. u 28 država članica EU-a 1,3 milijuna ljudi umrlo od raka, što je činilo više od jedne četvrtine (25,4 %) ukupnog broja smrtnih slučajeva; budući da rak različito pogađa ljude ovisno o dobi, rodu, socio-ekonomskom statusu, genetici i drugim čimbenicima; budući da će se zbog demografskih promjena povećati učestalost raka u nadolazećim desetljećima; |
| --- | --- |

C.

budući da je rak drugi vodeći uzrok smrtnosti u državama članicama nakon kardiovaskularnih bolesti; budući da je 2015. u 28 država članica EU-a 1,3 milijuna ljudi umrlo od raka, što je činilo više od jedne četvrtine (25,4 %) ukupnog broja smrtnih slučajeva; budući da rak različito pogađa ljude ovisno o dobi, rodu, socio-ekonomskom statusu, genetici i drugim čimbenicima; budući da će se zbog demografskih promjena povećati učestalost raka u nadolazećim desetljećima;

| D. | budući da rak ne utječe samo na pojedinačnog pacijenta, već i na njemu bliske osobe, obitelj, prijatelje, zajednicu i njegovatelje; budući da treba posvetiti pozornost izazovima, psihosocijalnim potrebama i zahtjevima tih osoba, a posebno utjecaju na njihovo mentalno zdravlje; |
| --- | --- |

D.

budući da rak ne utječe samo na pojedinačnog pacijenta, već i na njemu bliske osobe, obitelj, prijatelje, zajednicu i njegovatelje; budući da treba posvetiti pozornost izazovima, psihosocijalnim potrebama i zahtjevima tih osoba, a posebno utjecaju na njihovo mentalno zdravlje;

| E. | budući da Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) navodi niz ključnih čimbenika rizika koji se mogu spriječiti, a to su konzumacija duhana, fizička neaktivnost, nezdrava prehrana i pretilost, konzumacija alkohola, HPV i hepatitis B i C te Helicobacter pylori (H. pylori), onečišćenje okoliša, uključujući izloženost kemikalijama i onečišćenje zraka, karcinogene tvari na radnom mjestu i zračenje; budući da se prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije 30 – 50 % svih slučajeva raka može spriječiti; budući da je prevencija najisplativija dugoročna strategija za kontrolu raka; budući da se prevencija raka povezanog s virusima može oslanjati na cijepljenje; budući da bi programe prevencije raka trebalo provoditi u okviru integriranog programa prevencije kroničnih bolesti s obzirom na to da je većina pojedinačnih čimbenika rizika jednaka kao kod drugih kroničnih bolesti; budući da će borba protiv onečišćenja okoliša biti dio cilja povezanog s nultom stopom onečišćenja, kako je predloženo u političkom programu Komisije; |
| --- | --- |

E.

budući da Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) navodi niz ključnih čimbenika rizika koji se mogu spriječiti, a to su konzumacija duhana, fizička neaktivnost, nezdrava prehrana i pretilost, konzumacija alkohola, HPV i hepatitis B i C te Helicobacter pylori (H. pylori), onečišćenje okoliša, uključujući izloženost kemikalijama i onečišćenje zraka, karcinogene tvari na radnom mjestu i zračenje; budući da se prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije 30 – 50 % svih slučajeva raka može spriječiti; budući da je prevencija najisplativija dugoročna strategija za kontrolu raka; budući da se prevencija raka povezanog s virusima može oslanjati na cijepljenje; budući da bi programe prevencije raka trebalo provoditi u okviru integriranog programa prevencije kroničnih bolesti s obzirom na to da je većina pojedinačnih čimbenika rizika jednaka kao kod drugih kroničnih bolesti; budući da će borba protiv onečišćenja okoliša biti dio cilja povezanog s nultom stopom onečišćenja, kako je predloženo u političkom programu Komisije;

| F. | budući da je dokazana genetska predispozicija za rak zbog mutacija specifičnih gena; budući da je dostupno testiranje na te mutacije, a personalizirani pregledi učinkovit su način za smanjenje rizika od određenih vrsta raka; |
| --- | --- |

F.

budući da je dokazana genetska predispozicija za rak zbog mutacija specifičnih gena; budući da je dostupno testiranje na te mutacije, a personalizirani pregledi učinkovit su način za smanjenje rizika od određenih vrsta raka;

| G. | budući da programi otkrivanja raka, ako se provode na ispravan način, mogu donijeti ogromne koristi i odigrati svoju ulogu u širem kontekstu kontrole raka; |
| --- | --- |

G.

budući da programi otkrivanja raka, ako se provode na ispravan način, mogu donijeti ogromne koristi i odigrati svoju ulogu u širem kontekstu kontrole raka;

| H. | budući da se države članice bore s prevencijom i liječenjem raka s obzirom na znatni i rastući ekonomski učinak te bolesti; |
| --- | --- |

H.

budući da se države članice bore s prevencijom i liječenjem raka s obzirom na znatni i rastući ekonomski učinak te bolesti;

| I. | budući da su istraživanja financirana javnim sredstvima ključan izvor znanstvenog napretka; budući da je snažna bioznanstvena industrija, vodeća na svjetskoj razini, također važna za jamčenje privatnog istraživanja i razvoja, koje je ključno u borbi protiv raka, no presudno je da kreatori politika uspostave odgovarajući okvir kako bi inovacije koristile svim pacijentima i štitile stanovništvo u cjelini; budući da bi na tome trebali surađivati javni i privatni sektor; |
| --- | --- |

I.

budući da su istraživanja financirana javnim sredstvima ključan izvor znanstvenog napretka; budući da je snažna bioznanstvena industrija, vodeća na svjetskoj razini, također važna za jamčenje privatnog istraživanja i razvoja, koje je ključno u borbi protiv raka, no presudno je da kreatori politika uspostave odgovarajući okvir kako bi inovacije koristile svim pacijentima i štitile stanovništvo u cjelini; budući da bi na tome trebali surađivati javni i privatni sektor;

| J. | budući da je rak i dalje jedan od glavnih izazova s kojima će se europski građani suočiti u budućnosti jer se predviđa da će se u sljedećih 25 godina rak dijagnosticirati kod više od 100 milijuna Europljana; budući da je od iznimne važnosti da i nacionalni i europski kreatori politika djeluju u cilju snažnije kontrole raka i dobrobiti svih Europljana; |
| --- | --- |

J.

budući da je rak i dalje jedan od glavnih izazova s kojima će se europski građani suočiti u budućnosti jer se predviđa da će se u sljedećih 25 godina rak dijagnosticirati kod više od 100 milijuna Europljana; budući da je od iznimne važnosti da i nacionalni i europski kreatori politika djeluju u cilju snažnije kontrole raka i dobrobiti svih Europljana;

| K. | budući da postoje znatne nejednakosti među državama članicama i unutar njih u pogledu prevencije raka, ustanova za probir i liječenje, provedbe smjernica o najboljoj praksi utemeljenih na dokazima i rehabilitacije; |
| --- | --- |

K.

budući da postoje znatne nejednakosti među državama članicama i unutar njih u pogledu prevencije raka, ustanova za probir i liječenje, provedbe smjernica o najboljoj praksi utemeljenih na dokazima i rehabilitacije;

| L. | budući da cijene lijekova mogu biti nepristupačne nekim građanima i zdravstvenim sustavima, a lijekovi za liječenje raka često su osobito skupi; budući da je jedna studija pokazala da su se ukupni izdaci za rak u razdoblju od 2010. do 2020. povećali za 26 %, dok će potrošnja na lijekove protiv raka do kraja godine porasti za 50 % (5); |
| --- | --- |

L.

budući da cijene lijekova mogu biti nepristupačne nekim građanima i zdravstvenim sustavima, a lijekovi za liječenje raka često su osobito skupi; budući da je jedna studija pokazala da su se ukupni izdaci za rak u razdoblju od 2010. do 2020. povećali za 26 %, dok će potrošnja na lijekove protiv raka do kraja godine porasti za 50 % (5);

| 1. | odlučuje osnovati Posebni odbor za borbu protiv raka sa sljedećim nadležnostima:






  (a) | razmatranje mjera za jačanje pristupa u svakoj ključnoj fazi bolesti: prevencija, dijagnoza, liječenje, život osoba koje su preboljele rak i palijativna skrb, osiguravajući blisku povezanost s misijom za istraživanje raka u budućem programu Obzor Europa, s naglaskom na nadležnosti EU-a |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

razmatranje mjera za jačanje pristupa u svakoj ključnoj fazi bolesti: prevencija, dijagnoza, liječenje, život osoba koje su preboljele rak i palijativna skrb, osiguravajući blisku povezanost s misijom za istraživanje raka u budućem programu Obzor Europa, s naglaskom na nadležnosti EU-a

| (b) | razmatranje postojećih dostupnih dokaza i podataka te reagiranje na njih utvrđivanjem politika i prioriteta kojima se zadovoljavaju potrebe pacijenata |
| --- | --- |

(b)

razmatranje postojećih dostupnih dokaza i podataka te reagiranje na njih utvrđivanjem politika i prioriteta kojima se zadovoljavaju potrebe pacijenata

| (c) | utvrđivanje slučajeva u kojima EU, u skladu s UFEU-om, može poduzeti konkretne korake za borbu protiv raka i u kojima su moguće samo preporuke državama članicama i razmjena najboljih praksi te usredotočivanje na konkretna djelovanja |
| --- | --- |

(c)

utvrđivanje slučajeva u kojima EU, u skladu s UFEU-om, može poduzeti konkretne korake za borbu protiv raka i u kojima su moguće samo preporuke državama članicama i razmjena najboljih praksi te usredotočivanje na konkretna djelovanja

| (d) | procjenjivanje znanstvenih spoznaja o najboljoj mogućoj prevenciji raka i utvrđivanjem posebnih aktivnosti, uključujući strogu provedbu postojećeg zakonodavstva i utvrđivanje budućih mjera u području kontrole duhana, mjera za smanjenje pretilosti i poboljšanje prehrambenih navika, mjera za smanjenje konzumacije alkohola, mjera za povećanje cijepljenja i liječenja infekcija, mjera za smanjenje izloženosti kemikalijama, uključujući kumulativne učinke, onečišćenju zraka kako je navedeno u europskom zelenom planu i izloženosti karcinogenim tvarima na radnom mjestu te mjera za zaštitu od zračenja; evaluiranje mjerljivih učinaka takvih mjera kada je to moguće |
| --- | --- |

(d)

procjenjivanje znanstvenih spoznaja o najboljoj mogućoj prevenciji raka i utvrđivanjem posebnih aktivnosti, uključujući strogu provedbu postojećeg zakonodavstva i utvrđivanje budućih mjera u području kontrole duhana, mjera za smanjenje pretilosti i poboljšanje prehrambenih navika, mjera za smanjenje konzumacije alkohola, mjera za povećanje cijepljenja i liječenja infekcija, mjera za smanjenje izloženosti kemikalijama, uključujući kumulativne učinke, onečišćenju zraka kako je navedeno u europskom zelenom planu i izloženosti karcinogenim tvarima na radnom mjestu te mjera za zaštitu od zračenja; evaluiranje mjerljivih učinaka takvih mjera kada je to moguće

| (e) | analiziranje i ocjenjivanje ranog otkrivanja raka u obliku programa probira kako bi se osigurala brza i učinkovita provedba budućih revizija preporuke |
| --- | --- |

(e)

analiziranje i ocjenjivanje ranog otkrivanja raka u obliku programa probira kako bi se osigurala brza i učinkovita provedba budućih revizija preporuke

| (f) | procjenjivanje najboljeg mogućeg načina za potporu istraživanjima za jačanje prevencije, dijagnosticiranja, liječenja i inovacija, posebice radi provedbe nove misije za borbu protiv raka u okviru programa Obzor Europa; usredotočivanje na područja u kojima države članice same ne mogu biti dovoljno uspješne, na primjer u pogledu raka u dječjoj dobi ili rijetkih vrsta raka |
| --- | --- |

(f)

procjenjivanje najboljeg mogućeg načina za potporu istraživanjima za jačanje prevencije, dijagnosticiranja, liječenja i inovacija, posebice radi provedbe nove misije za borbu protiv raka u okviru programa Obzor Europa; usredotočivanje na područja u kojima države članice same ne mogu biti dovoljno uspješne, na primjer u pogledu raka u dječjoj dobi ili rijetkih vrsta raka

| (g) | razmatranje načina za potporu neprofitnim kliničkim ispitivanjima kako bi se poboljšalo liječenje u područjima koja farmaceutska industrija ne istražuje jer nisu dovoljno profitabilna |
| --- | --- |

(g)

razmatranje načina za potporu neprofitnim kliničkim ispitivanjima kako bi se poboljšalo liječenje u područjima koja farmaceutska industrija ne istražuje jer nisu dovoljno profitabilna

| (h) | ocjenjivanje trenutačnog okvira farmaceutskog zakonodavstva i procjena jesu li potrebne promjene za bolje poticanje stvarnih inovacija i revolucionarne terapije za pacijente, posebno kako bi se evaluirale mogućnosti za poboljšanje liječenja raka kod djece te kako bi se u EU-u uskladila znanstveno utemeljena procjena učinkovitosti, dodane vrijednosti i omjera troškova i koristi svakog lijeka protiv raka, uključujući cjepiva protiv HPV-a i aplikacije e-zdravstva |
| --- | --- |

(h)

ocjenjivanje trenutačnog okvira farmaceutskog zakonodavstva i procjena jesu li potrebne promjene za bolje poticanje stvarnih inovacija i revolucionarne terapije za pacijente, posebno kako bi se evaluirale mogućnosti za poboljšanje liječenja raka kod djece te kako bi se u EU-u uskladila znanstveno utemeljena procjena učinkovitosti, dodane vrijednosti i omjera troškova i koristi svakog lijeka protiv raka, uključujući cjepiva protiv HPV-a i aplikacije e-zdravstva

| (i) | procjenjivanje mogućnosti djelovanja, među ostalim, preko zakonodavstva, kako bi se osigurao razvoj zajedničkih standarda za poboljšanje interoperabilnosti zdravstvenih sustava, uključujući registre raka i potrebne strukture e-zdravstva, radi rješavanja raznih problema povezanih sa specijaliziranim terapijama, uključujući izbjegavanje nepotrebnih putovanja pacijenata |
| --- | --- |

(i)

procjenjivanje mogućnosti djelovanja, među ostalim, preko zakonodavstva, kako bi se osigurao razvoj zajedničkih standarda za poboljšanje interoperabilnosti zdravstvenih sustava, uključujući registre raka i potrebne strukture e-zdravstva, radi rješavanja raznih problema povezanih sa specijaliziranim terapijama, uključujući izbjegavanje nepotrebnih putovanja pacijenata

| (j) | procjenjivanje provedbe Direktive o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i, ako je potrebno, predlaganje poboljšanja kako bi pacijenti mogli posjetiti liječnike specijaliste koji su najprikladniji za njihovu terapiju, bez nametanja nepotrebnih opterećenja |
| --- | --- |

(j)

procjenjivanje provedbe Direktive o prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i, ako je potrebno, predlaganje poboljšanja kako bi pacijenti mogli posjetiti liječnike specijaliste koji su najprikladniji za njihovu terapiju, bez nametanja nepotrebnih opterećenja

| (k) | analiziranje i ocjenjivanje funkcioniranja europskih referentnih mreža, uključujući njihovu ulogu u prikupljanju i razmjeni znanja i najboljih praksi u području prevencije i kontrole rijetkih karcinoma |
| --- | --- |

(k)

analiziranje i ocjenjivanje funkcioniranja europskih referentnih mreža, uključujući njihovu ulogu u prikupljanju i razmjeni znanja i najboljih praksi u području prevencije i kontrole rijetkih karcinoma

| (l) | procjenjivanje mogućnosti djelovanja EU-a za olakšavanje transparentnosti cijena liječenja kako bi se poboljšala cjenovna pristupačnost i dostupnost lijekova protiv raka, spriječila nestašica lijekova te smanjile nejednakosti među državama članicama i unutar njih |
| --- | --- |

(l)

procjenjivanje mogućnosti djelovanja EU-a za olakšavanje transparentnosti cijena liječenja kako bi se poboljšala cjenovna pristupačnost i dostupnost lijekova protiv raka, spriječila nestašica lijekova te smanjile nejednakosti među državama članicama i unutar njih

| (m) | procjenjivanje mogućnosti, u skladu s UFEU-om, da se povećaju prava pacijenata, uključujući prava u vezi s osobnim podacima (pravo na zaborav) i prava na nediskriminaciju (kako bi mogli nastaviti raditi i vratiti se na posao), prava na pristup očuvanju plodnosti i reproduktivnom liječenju, cjeloživotnom nadzoru i optimalnoj palijativnoj skrbi, kao i da se izbjegne psihološka ili financijska diskriminacija zbog genetskih predispozicija za rak |
| --- | --- |

(m)

procjenjivanje mogućnosti, u skladu s UFEU-om, da se povećaju prava pacijenata, uključujući prava u vezi s osobnim podacima (pravo na zaborav) i prava na nediskriminaciju (kako bi mogli nastaviti raditi i vratiti se na posao), prava na pristup očuvanju plodnosti i reproduktivnom liječenju, cjeloživotnom nadzoru i optimalnoj palijativnoj skrbi, kao i da se izbjegne psihološka ili financijska diskriminacija zbog genetskih predispozicija za rak

| (n) | procjenjivanje mogućnosti poboljšanja kvalitete života pacijenata i njihovih obitelji |
| --- | --- |

(n)

procjenjivanje mogućnosti poboljšanja kvalitete života pacijenata i njihovih obitelji

| (o) | procjenjivanje mogućnosti potpore istraživanjima palijativne skrbi i poticanja intenzivnije razmjene najboljih praksi u području hospicijske i palijativne skrbi |
| --- | --- |

(o)

procjenjivanje mogućnosti potpore istraživanjima palijativne skrbi i poticanja intenzivnije razmjene najboljih praksi u području hospicijske i palijativne skrbi

| (p) | davanje preporuka koje smatra potrebnima u pogledu politike Unije za borbu protiv raka kako bi se postigla visoka razina zaštite ljudskog zdravlja na temelju pristupa usmjerenog na pacijente; da u tu svrhu posjećuje i održava saslušanja s drugim institucijama EU-a i relevantnim agencijama te s međunarodnim i nacionalnim institucijama, nevladinim organizacijama i relevantnim industrijskim sektorima, uzimajući u obzir perspektivu niza dionika, uključujući stručnjake, pacijente i njihove bližnje; da preporučuje načine na koje bi se posebna sredstva EU-a trebala mobilizirati za postizanje tih ciljeva; |
| --- | --- |

(p)

davanje preporuka koje smatra potrebnima u pogledu politike Unije za borbu protiv raka kako bi se postigla visoka razina zaštite ljudskog zdravlja na temelju pristupa usmjerenog na pacijente; da u tu svrhu posjećuje i održava saslušanja s drugim institucijama EU-a i relevantnim agencijama te s međunarodnim i nacionalnim institucijama, nevladinim organizacijama i relevantnim industrijskim sektorima, uzimajući u obzir perspektivu niza dionika, uključujući stručnjake, pacijente i njihove bližnje; da preporučuje načine na koje bi se posebna sredstva EU-a trebala mobilizirati za postizanje tih ciljeva;

| 2. | naglašava da se sve preporuke Posebnog odbora moraju proslijediti nadležnom stalnom odboru Parlamenta, koji, ako je to potrebno, u skladu s njima mora i djelovati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odlučuje da se time neće utjecati na ovlasti, osoblje i dostupne resurse stalnih odbora Parlamenta nadležnih za pitanja koja se odnose na donošenje, praćenje i provedbu zakonodavstva Unije u pogledu nadležnosti Posebnog odbora neće i da se oni neće udvajati, i da će stoga ostati nepromijenjeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odlučuje da svaki put kada rad posebnog odbora obuhvaća saslušanje u vezi s dokazima povjerljive prirode, svjedočenja koja uključuju osobne podatke, razmjene gledišta ili saslušanja nadležnih tijela o povjerljivim informacijama, uključujući znanstvene studije ili njihove dijelove kojima je odobren status povjerljivosti u skladu s člankom 63. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (6), sjednice tog odbora moraju biti zatvorene za javnost; nadalje odlučuje da svjedoci i stručnjaci imaju pravo na davanje izjava ili svjedočenje iza zatvorenih vrata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odlučuje da se popis osoba pozvanih na javne sjednice, popis nazočnih te zapisnik s tih sjednica javno objavljuju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odlučuje da se povjerljivi dokumenti koje Posebni odbor zaprimi ocjenjuju u skladu s postupkom iz članka 221. Poslovnika Parlamenta te odlučuje da se te informacije koriste isključivo u svrhu sastavljanja završnog izvješća Posebnog odbora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odlučuje da se Posebni odbor sastoji od 33 člana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odlučuje da mandat Posebnog odbora traje 12 mjeseci, osim ako Parlament ne produži to razdoblje prije njegova isteka, te da njegov mandat počinje teći od datuma njegove konstituirajuće sjednice. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(2)  SL L 327, 16.12.2003., str. 34.

(3)  SL C 247 E, 15.10.2009., str. 11.

(4)  SL C 81 E, 15.3.2011., str. 95.

(5)  Prasad, V., Jesús, de K., Mailankody, S., „The high price of anti cancer drugs: origins, implications, barriers, solutions.” Nature Reviews Clinical Oncology, vol. 14 (2017.), str. 381 – 390.

(6)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/186

---

P9_TA(2020)0161

Osnivanje posebnog odbora o stranom upletanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje, njegove odgovornosti, broj članova i trajanje mandata

Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (2020/2683(RSO))

(2021/C 362/41)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. i 52., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 7., 8., 11., 12., 39., 40., 47. i 52.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a posebno njezine članke 8., 9., 10., 11., 13., 16. i 17., i Protokol uz tu Konvenciju, a posebno njegov članak 3., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, a posebno njezine članke 8., 9., 10., 11., 13., 16. i 17., i Protokol uz tu Konvenciju, a posebno njegov članak 3.,

| — | uzimajući u obzir članak 207. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. Poslovnika,

| A. | budući da bi ishod posebnog odbora osnovanog ovom Odlukom trebao pružiti zajednički, cjelovit i dugoročan pristup rješavanju pitanja dokaza vanjskom upletanju u demokratske institucije i procese EU-a i njegovih država članica, ne samo uoči svih velikih nacionalnih i europskih izbora već ustrajno u cijelom EU-u u brojnim oblicima, uključujući kampanje dezinformiranja na tradicionalnim i društvenim medijima kako bi se oblikovalo javno mišljenje, kibernapade usmjerene na kritičnu infrastrukturu, izravnu i neizravnu financijsku potporu te gospodarsku prisilu političkih aktera i podrivanje civilnog društva; |
| --- | --- |

A.

budući da bi ishod posebnog odbora osnovanog ovom Odlukom trebao pružiti zajednički, cjelovit i dugoročan pristup rješavanju pitanja dokaza vanjskom upletanju u demokratske institucije i procese EU-a i njegovih država članica, ne samo uoči svih velikih nacionalnih i europskih izbora već ustrajno u cijelom EU-u u brojnim oblicima, uključujući kampanje dezinformiranja na tradicionalnim i društvenim medijima kako bi se oblikovalo javno mišljenje, kibernapade usmjerene na kritičnu infrastrukturu, izravnu i neizravnu financijsku potporu te gospodarsku prisilu političkih aktera i podrivanje civilnog društva;

| B. | budući da svi prijavljeni slučajevi vanjskog upletanja u demokratske procese i institucije predstavljaju sustavan obrazac koji se ponavlja posljednjih godina; |
| --- | --- |

B.

budući da svi prijavljeni slučajevi vanjskog upletanja u demokratske procese i institucije predstavljaju sustavan obrazac koji se ponavlja posljednjih godina;

| C. | budući da su pokušaji upletanja državnih subjekata iz trećih zemalja i nedržavnih subjekata funkcioniranje demokracije u EU-u i njegovim državama članicama te vršenje pritiska na vrijednosti iz članka 2. UEU-a zlonamjernim upletanjem dio šireg trenda s kojim se suočavaju demokracije diljem svijeta; |
| --- | --- |

C.

budući da su pokušaji upletanja državnih subjekata iz trećih zemalja i nedržavnih subjekata funkcioniranje demokracije u EU-u i njegovim državama članicama te vršenje pritiska na vrijednosti iz članka 2. UEU-a zlonamjernim upletanjem dio šireg trenda s kojim se suočavaju demokracije diljem svijeta;

| D. | budući da se vanjsko upletanje koristi u kombinaciji s gospodarskim i vojnim pritiskom kako bi se naštetilo europskom jedinstvu; |
| --- | --- |

D.

budući da se vanjsko upletanje koristi u kombinaciji s gospodarskim i vojnim pritiskom kako bi se naštetilo europskom jedinstvu;

| 1. | odlučuje osnovati Posebni odbor za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje, sa sljedećim nadležnostima:






  (a) | da provodi temeljitu analizu istraga koja pokazuje da su prekršena ili zaobiđena ključna izborna pravila, a posebno postojeće odredbe o transparentnosti financiranja kampanja, s optužbama za političku potrošnju raznih zakonitih i nezakonitih oblika prijenosa i donatora koji daju doprinose tuđim novcem iz trećih zemalja; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

da provodi temeljitu analizu istraga koja pokazuje da su prekršena ili zaobiđena ključna izborna pravila, a posebno postojeće odredbe o transparentnosti financiranja kampanja, s optužbama za političku potrošnju raznih zakonitih i nezakonitih oblika prijenosa i donatora koji daju doprinose tuđim novcem iz trećih zemalja;

| (b) | da utvrdi moguća područja za koja bi bile potrebne zakonodavne i nezakonodavne mjere koje mogu dovesti do intervencije platformi društvenih medija radi označivanja sadržaja koji dijele botovi, preispitivanja algoritama kako bi bili što transparentniji u pogledu čimbenika koji ih navode na prikazivanje, davanje prednosti, dijeljenje, gubljenje položaja i uklanjanje sadržaja te zatvaranja računa osoba koje sudjeluju u koordiniranom neautentičnom ponašanju na internetu ili nezakonitim aktivnostima usmjerenima na sustavno ugrožavanje demokratskih procesa ili poticanje govora mržnje, ne dovodeći pritom u pitanje slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

(b)

da utvrdi moguća područja za koja bi bile potrebne zakonodavne i nezakonodavne mjere koje mogu dovesti do intervencije platformi društvenih medija radi označivanja sadržaja koji dijele botovi, preispitivanja algoritama kako bi bili što transparentniji u pogledu čimbenika koji ih navode na prikazivanje, davanje prednosti, dijeljenje, gubljenje položaja i uklanjanje sadržaja te zatvaranja računa osoba koje sudjeluju u koordiniranom neautentičnom ponašanju na internetu ili nezakonitim aktivnostima usmjerenima na sustavno ugrožavanje demokratskih procesa ili poticanje govora mržnje, ne dovodeći pritom u pitanje slobodu izražavanja;

| (c) | da doprinese aktualnoj raspravi o tome kako povećati odgovornost za suzbijanje stranog upletanja u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje, ne samo od strane javnih tijela nego i u suradnji s tehnološkim poduzećima i društvenim medijima te privatnim sektorom općenito kako bi se podigla razina osviještenosti o ulozi, dužnosti i odgovornosti tih tijela u borbi protiv vanjskog upletanja a da se pritom ne dovede u pitanje sloboda izražavanja; |
| --- | --- |

(c)

da doprinese aktualnoj raspravi o tome kako povećati odgovornost za suzbijanje stranog upletanja u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje, ne samo od strane javnih tijela nego i u suradnji s tehnološkim poduzećima i društvenim medijima te privatnim sektorom općenito kako bi se podigla razina osviještenosti o ulozi, dužnosti i odgovornosti tih tijela u borbi protiv vanjskog upletanja a da se pritom ne dovede u pitanje sloboda izražavanja;

| (d) | da ocijeni nacionalne mjere kojima se mogu pružiti stroga ograničenja izvora političkog financiranja s obzirom na to da su strani akteri pronašli zakonite i nezakonite načine za zaobilaženje nacionalnih zakonodavstava i pružili prikrivenu potporu svojim saveznicima uzimanjem zajmova u stranim bankama, pružanjem vrijednih stvari u naturi, kupovanjem i komercijalnim ugovorima, preko fiktivnih poduzeća, preko neprofitnih organizacija, preko donatora koji daju doprinose tuđim novcem, s pomoću novih tehnologija koje nude anonimnost, preko internetskih oglasa, preko ekstremističkih internetskih medijskih kuća i omogućivanjem financijskih aktivnosti; da utvrdi moguća područja za koja bi bila potrebno djelovanje u pogledu financiranja političkih stranaka i političkih kampanja; |
| --- | --- |

(d)

da ocijeni nacionalne mjere kojima se mogu pružiti stroga ograničenja izvora političkog financiranja s obzirom na to da su strani akteri pronašli zakonite i nezakonite načine za zaobilaženje nacionalnih zakonodavstava i pružili prikrivenu potporu svojim saveznicima uzimanjem zajmova u stranim bankama, pružanjem vrijednih stvari u naturi, kupovanjem i komercijalnim ugovorima, preko fiktivnih poduzeća, preko neprofitnih organizacija, preko donatora koji daju doprinose tuđim novcem, s pomoću novih tehnologija koje nude anonimnost, preko internetskih oglasa, preko ekstremističkih internetskih medijskih kuća i omogućivanjem financijskih aktivnosti; da utvrdi moguća područja za koja bi bila potrebno djelovanje u pogledu financiranja političkih stranaka i političkih kampanja;

| (e) | da predloži koordinirano djelovanje na razini EU-a za suzbijanje hibridnih prijetnji, uključujući kibernapade na vojne i nevojne ciljeve, operacije hakiranja i curenja informacija čije su mete zakonodavci, javni službenici, novinari, političke stranke i kandidati, kao i kiberšpijunažu u svrhu krađe intelektualnog vlasništva poduzeća i krađe osjetljivih podataka građana, jer te prijetnje ne mogu rješavati samo nacionalna tijela koja djeluju izolirano ni čisto samoregulacijom privatnog sektora već je za njih potreban koordiniran pristup na više razina i s više dionika; da ocijeni sigurnosni aspekt tih prijetnji koje mogu imati ozbiljne političke, gospodarske i socijalne posljedice za europske građane; |
| --- | --- |

(e)

da predloži koordinirano djelovanje na razini EU-a za suzbijanje hibridnih prijetnji, uključujući kibernapade na vojne i nevojne ciljeve, operacije hakiranja i curenja informacija čije su mete zakonodavci, javni službenici, novinari, političke stranke i kandidati, kao i kiberšpijunažu u svrhu krađe intelektualnog vlasništva poduzeća i krađe osjetljivih podataka građana, jer te prijetnje ne mogu rješavati samo nacionalna tijela koja djeluju izolirano ni čisto samoregulacijom privatnog sektora već je za njih potreban koordiniran pristup na više razina i s više dionika; da ocijeni sigurnosni aspekt tih prijetnji koje mogu imati ozbiljne političke, gospodarske i socijalne posljedice za europske građane;

| (f) | da istraži ovisnost EU-a o stranim tehnologijama u lancima opskrbe ključnom infrastrukturom, uključujući internetsku infrastrukturu, među ostalim, hardver, softver, aplikacije i usluge, te potrebne mjere za jačanje sposobnosti za suzbijanje strateške komunikacije neprijateljskih trećih strana i za razmjenu informacija i primjera najbolje prakse u tom području; da podupre i potakne koordinaciju među državama članicama u pogledu razmjene informacija, znanja i dobrih praksi radi suzbijanja prijetnji i rješavanja postojećih nedostataka; |
| --- | --- |

(f)

da istraži ovisnost EU-a o stranim tehnologijama u lancima opskrbe ključnom infrastrukturom, uključujući internetsku infrastrukturu, među ostalim, hardver, softver, aplikacije i usluge, te potrebne mjere za jačanje sposobnosti za suzbijanje strateške komunikacije neprijateljskih trećih strana i za razmjenu informacija i primjera najbolje prakse u tom području; da podupre i potakne koordinaciju među državama članicama u pogledu razmjene informacija, znanja i dobrih praksi radi suzbijanja prijetnji i rješavanja postojećih nedostataka;

| (g) | da utvrdi, ocijeni i predloži načine za rješavanje povreda sigurnosti unutar institucija EU-a; |
| --- | --- |

(g)

da utvrdi, ocijeni i predloži načine za rješavanje povreda sigurnosti unutar institucija EU-a;

| (h) | da se bori protiv informativnih kampanja i strateške komunikacije zlonamjernih trećih zemalja, uključujući one preko domaćih europskih aktera i organizacija, koje štete ciljevima Europske unije i koje su stvorene kako bi utjecale na europsko javno mišljenje i tako otežalo postizanje zajedničkog stajališta EU-a, uključujući ono o pitanjima ZVSP-a i ZSOP-a; |
| --- | --- |

(h)

da se bori protiv informativnih kampanja i strateške komunikacije zlonamjernih trećih zemalja, uključujući one preko domaćih europskih aktera i organizacija, koje štete ciljevima Europske unije i koje su stvorene kako bi utjecale na europsko javno mišljenje i tako otežalo postizanje zajedničkog stajališta EU-a, uključujući ono o pitanjima ZVSP-a i ZSOP-a;

| (i) | da pozove na suradnju sve relevantne službe i institucije na razini EU-a i njegovih država članica koje smatra relevantnima i učinkovitima kako bi ispunio svoj mandat; |
| --- | --- |

(i)

da pozove na suradnju sve relevantne službe i institucije na razini EU-a i njegovih država članica koje smatra relevantnima i učinkovitima kako bi ispunio svoj mandat;

| 2. | naglašava da će nadležni stalni odbori u svojem radu uzimati u obzir preporuku posebnog odbora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odlučuje da se time neće utjecati na ovlasti, osoblje i dostupne resurse stalnih odbora Parlamenta nadležnih za pitanja koja se odnose na donošenje, praćenje i provedbu zakonodavstva Unije u pogledu nadležnosti Posebnog odbora neće i da se oni neće udvajati, i da će stoga ostati nepromijenjeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odlučuje da svaki put kada rad posebnog odbora obuhvaća saslušanje u vezi s dokazima povjerljive prirode, svjedočenja koja uključuju osobne podatke, razmjene gledišta ili saslušanja nadležnih tijela o povjerljivim informacijama, uključujući znanstvene studije ili njihove dijelove kojima je odobren status povjerljivosti u skladu s člankom 63. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (1), sjednice tog odbora moraju biti zatvorene za javnost; nadalje odlučuje da svjedoci i stručnjaci imaju pravo na davanje izjava ili svjedočenje iza zatvorenih vrata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odlučuje da se popis osoba pozvanih na javne sjednice, popis nazočnih te zapisnik s tih sjednica javno objavljuju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odlučuje da se povjerljivi dokumenti koje posebni odbor zaprimi ocjenjuju u skladu s postupkom iz članka 221. Poslovnika Parlamenta; nadalje odlučuje da se takve informacije upotrebljavaju isključivo za potrebe sastavljanja konačnog izvješća posebnog odbora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odlučuje da se Posebni odbor sastoji od 33 člana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odlučuje da mandat posebnog odbora traje 12 mjeseci i da taj mandat počinje teći od datuma njegove konstituirajuće sjednice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odlučuje da posebni odbor Parlamentu može podnijeti izvješće na sredini razdoblja te da predstavlja konačno izvješće koje sadrži činjenične nalaze i preporuke u vezi s mjerama i inicijativama koje treba poduzeti, ne dovodeći u pitanje nadležnosti stalnih odbora u skladu s Prilogom VI. Poslovniku. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/189 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/189

---

P9_TA(2020)0162

Osnivanje posebnog odbora o umjetnoj inteligenciji u digitalnom dobu, njegove odgovornosti, broj članova i trajanje mandata

Odluka Europskog parlamenta od 18. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za umjetnu inteligenciju u digitalnom dobu (2020/2684(RSO))

(2021/C 362/42)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog odluke Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir članak 207. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 207. Poslovnika,

| A. | budući da Europska unija ima jasne nadležnosti u području digitalne agende i umjetne inteligencije u skladu s člancima 4., 13., 16., 26., 173., 179., 180., 181., 182., 186. i 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

A.

budući da Europska unija ima jasne nadležnosti u području digitalne agende i umjetne inteligencije u skladu s člancima 4., 13., 16., 26., 173., 179., 180., 181., 182., 186. i 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| B. | budući da bi djelovanje ovog Posebnog odbora trebalo biti usmjereno na cjeloviti pristup za donošenje zajedničkog i dugoročnog stajališta kojim se naglašavaju ključne vrijednosti i ciljevi EU-a povezani s umjetnom inteligencijom u digitalnom dobu; |
| --- | --- |

B.

budući da bi djelovanje ovog Posebnog odbora trebalo biti usmjereno na cjeloviti pristup za donošenje zajedničkog i dugoročnog stajališta kojim se naglašavaju ključne vrijednosti i ciljevi EU-a povezani s umjetnom inteligencijom u digitalnom dobu;

| C. | budući da je važno zajamčiti da je čovjek u središtu digitalne tranzicije te da je ona usklađena s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije; |
| --- | --- |

C.

budući da je važno zajamčiti da je čovjek u središtu digitalne tranzicije te da je ona usklađena s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije;

| D. | budući da upotreba umjetne inteligencije podrazumijeva znatne izazove u pogledu temeljnih prava kao što su, između ostalog, zaštita osobnih podataka i pravo na privatnost, ali podrazumijeva i znatan tehnološki razvoj i uvođenje inovativnih rješenja; |
| --- | --- |

D.

budući da upotreba umjetne inteligencije podrazumijeva znatne izazove u pogledu temeljnih prava kao što su, između ostalog, zaštita osobnih podataka i pravo na privatnost, ali podrazumijeva i znatan tehnološki razvoj i uvođenje inovativnih rješenja;

| E. | budući da će digitalna tranzicija utjecati na sve aspekte gospodarstva i društva; |
| --- | --- |

E.

budući da će digitalna tranzicija utjecati na sve aspekte gospodarstva i društva;

| F. | budući da će digitalizacija preobraziti našu industriju i tržišta, što zahtijeva prilagodbu postojećeg zakonodavstva; |
| --- | --- |

F.

budući da će digitalizacija preobraziti našu industriju i tržišta, što zahtijeva prilagodbu postojećeg zakonodavstva;

| G. | budući da je važno da Europska unija nastupa jednoglasno kako bi se izbjegla fragmentacija jedinstvenog tržišta koja proizlazi iz razlika u nacionalnom zakonodavstvu; |
| --- | --- |

G.

budući da je važno da Europska unija nastupa jednoglasno kako bi se izbjegla fragmentacija jedinstvenog tržišta koja proizlazi iz razlika u nacionalnom zakonodavstvu;

| 1. | odlučuje osnovati Poseban odbor za umjetnu inteligenciju u digitalnom dobu sa sljedećim strogo definiranim nadležnostima:






  (a) | analizirati budući učinak umjetne inteligencije u digitalnom dobu na gospodarstvo EU-a, posebno na vještine, zapošljavanje, financijske tehnologije, obrazovanje, zdravstvo, promet, turizam, poljoprivredu, okoliš, obranu, industriju, energetiku i e-upravu; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

analizirati budući učinak umjetne inteligencije u digitalnom dobu na gospodarstvo EU-a, posebno na vještine, zapošljavanje, financijske tehnologije, obrazovanje, zdravstvo, promet, turizam, poljoprivredu, okoliš, obranu, industriju, energetiku i e-upravu;

| (b) | dodatno istražiti izazove u provedbi umjetne inteligencije, kao i njezin doprinos vrijednosti poslovanja i gospodarskom rastu; |
| --- | --- |

(b)

dodatno istražiti izazove u provedbi umjetne inteligencije, kao i njezin doprinos vrijednosti poslovanja i gospodarskom rastu;

| (c) | analizirati pristup trećih zemalja i njihov doprinos djelovanju Unije; |
| --- | --- |

(c)

analizirati pristup trećih zemalja i njihov doprinos djelovanju Unije;

| (d) | nadležnim stalnim odborima Parlamenta dostaviti ocjenu kojom se utvrđuju srednjoročni i dugoročni zajednički ciljevi EU-a te koja uključuje važne korake potrebne za njihovo postizanje, pri čemu se kao polazište koriste sljedeće komunikacije Komisije objavljene 19. veljače 2020.;






  — | Izgradnja digitalne budućnosti Europe (COM(2020)0067), |
| --- | --- | --- |

(d)

nadležnim stalnim odborima Parlamenta dostaviti ocjenu kojom se utvrđuju srednjoročni i dugoročni zajednički ciljevi EU-a te koja uključuje važne korake potrebne za njihovo postizanje, pri čemu se kao polazište koriste sljedeće komunikacije Komisije objavljene 19. veljače 2020.;

—

Izgradnja digitalne budućnosti Europe (COM(2020)0067),

| — | Europska strategija za podatke (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

Europska strategija za podatke (COM(2020)0066),

| — | Bijela knjiga o umjetnoj inteligenciji – Europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

Bijela knjiga o umjetnoj inteligenciji – Europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja (COM(2020)0065),

| — | Izvješće o utjecaju umjetne inteligencije, interneta stvari i robotike na sigurnost i odgovornost (COM(2020)0064), |
| --- | --- |

—

Izvješće o utjecaju umjetne inteligencije, interneta stvari i robotike na sigurnost i odgovornost (COM(2020)0064),

uključujući plan djelovanja „Europa spremna za digitalno doba”, u kojem će se definirati strateški plan EU-a kojim se utvrđuju srednjoročni i dugoročni zajednički ciljevi i važni koraci potrebni za njihovo postizanje;

| 2. | naglašava da se sve preporuke Posebnog odbora moraju proslijediti nadležnim stalnim odborima Parlamenta, te se, ako je to potrebno, u skladu s njima mora i djelovati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odlučuje da se time neće utjecati na ovlasti, osoblje i dostupne resurse stalnih odbora Parlamenta nadležnih za pitanja koja se odnose na donošenje, praćenje i provedbu zakonodavstva Unije u pogledu nadležnosti Posebnog odbora i da se oni neće udvajati, i da će stoga ostati nepromijenjeni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odlučuje da svaki put kada rad Posebnog odbora obuhvaća saslušanje u vezi s dokazima povjerljive prirode, svjedočenja koja uključuju osobne podatke, razmjene gledišta ili saslušanja nadležnih tijela o povjerljivim informacijama, uključujući znanstvene studije ili njihove dijelove kojima je odobren status povjerljivosti u skladu s člankom 63. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (1), sjednice tog odbora moraju biti zatvorene za javnost; nadalje odlučuje da svjedoci i stručnjaci imaju pravo na davanje izjava ili svjedočenje iza zatvorenih vrata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odlučuje da se popis osoba pozvanih na javne sjednice, popis nazočnih te zapisnik s tih sjednica javno objavljuju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odlučuje da se povjerljivi dokumenti koje Posebni odbor zaprimi ocjenjuju u skladu s postupkom iz članka 221. Poslovnika Parlamenta; odlučuje da se te informacije koriste isključivo u svrhu sastavljanja završnog izvješća Posebnog odbora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odlučuje da se Posebni odbor sastoji od 33 člana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | odlučuje da mandat Posebnog odbora traje 12 mjeseci i da taj mandat počinje teći od datuma njegove konstituirajuće sjednice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odlučuje da posebni odbor Parlamentu može podnijeti izvješće na sredini razdoblja te da predstavlja konačno izvješće koje sadrži činjenične nalaze i preporuke u vezi s mjerama i inicijativama koje treba poduzeti, ne dovodeći u pitanje nadležnosti stalnih odbora u skladu s Prilogom VI. Poslovniku. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

---

petak, 19. lipnja 2020.

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/191 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/191

---

P9_TA(2020)0163

Osnivanje istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području zaštite životinja tijekom prijevoza u EU-u i izvan njega, njegove odgovornosti, broj članova i trajanje mandata

Odluka Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o osnivanju, nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata istražnog odbora za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području zaštite životinja tijekom prijevoza unutar Unije i izvan nje (2020/2690(RSO))

(2021/C 362/43)

Europski parlament

| — | uzimajući o obzir zahtjev 183 zastupnika za osnivanje istražnog odbora za ispitivanje navodnih povreda u primjeni prava Unije o prijevozu životinja unutar Unije i izvan nje, |
| --- | --- |

—

uzimajući o obzir zahtjev 183 zastupnika za osnivanje istražnog odbora za ispitivanje navodnih povreda u primjeni prava Unije o prijevozu životinja unutar Unije i izvan nje,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Konferencije predsjednika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Konferencije predsjednika,

| — | uzimajući u obzir članak 226. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 226. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Odluku 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. travnja 1995. o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku 95/167/EZ, Euratom, EZUČ Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 19. travnja 1995. o detaljnim odredbama o izvršavanju prava Europskog parlamenta na istragu (1),

| — | uzimajući u obzir članak 4. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 4. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 17. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 (2),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 23. travnja 2015. u predmetu C-424/13 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 23. travnja 2015. u predmetu C-424/13 (3),

| — | uzimajući u obzir članak 208. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 208. Poslovnika,

| 1. | odlučuje osnovati istražni odbor za ispitivanje navodnih povreda prilikom primjene prava Unije vezano za primjenu Uredbe (EZ) br. 1/2005 u državama članicama i njezinu provedbu od strane Europske komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odlučuje da je istražni odbor zadužen za:






  — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djeluje na temelju dokaza o teškim i sustavnim povredama Uredbe (EZ) br. 1/2005 do kojih dolazi prilikom prijevoza živih životinja kroz Uniju i u treće zemlje. Komisiju se redovito izvješćivalo o sustavnim i teškim povredama do kojih dolazi tijekom prijevoza živih životinja. Od 2007. Komisija je zaprimila oko 200 prijava o povredama Uredbe (EZ) br. 1/2005. Godine 2016. odvjetničko društvo Conte & Giacomini je, u ime Animal Welfare Foundationa/Tierschutzbund Züricha (AWF/TSB), podnijelo formalnu pritužbu Komisiji zbog povrede Uredbe (EZ) br. 1/2005 tijekom cestovnog prijevoza životinja iz Europe u Tursku (4), pozivajući Komisiju da otvori postupak zbog povrede prava protiv država članica uključenih u protuzakonitu praksu. |
| --- | --- | --- |

2.

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djeluje na temelju dokaza o teškim i sustavnim povredama Uredbe (EZ) br. 1/2005 do kojih dolazi prilikom prijevoza živih životinja kroz Uniju i u treće zemlje. Komisiju se redovito izvješćivalo o sustavnim i teškim povredama do kojih dolazi tijekom prijevoza živih životinja. Od 2007. Komisija je zaprimila oko 200 prijava o povredama Uredbe (EZ) br. 1/2005. Godine 2016. odvjetničko društvo Conte & Giacomini je, u ime Animal Welfare Foundationa/Tierschutzbund Züricha (AWF/TSB), podnijelo formalnu pritužbu Komisiji zbog povrede Uredbe (EZ) br. 1/2005 tijekom cestovnog prijevoza životinja iz Europe u Tursku (4), pozivajući Komisiju da otvori postupak zbog povrede prava protiv država članica uključenih u protuzakonitu praksu.

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o dopuštenom prostoru i njegovoj visini utvrđene u članku 3. stavku 2. točki (g) i poglavlju II. točki 1.2, poglavlju III. točki 2.3 i poglavlju VII. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o dopuštenom prostoru i njegovoj visini utvrđene u članku 3. stavku 2. točki (g) i poglavlju II. točki 1.2, poglavlju III. točki 2.3 i poglavlju VII. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o dopuštenom odobrenju cestovnih prijevoznih sredstava i plovila za prijevoz stoke utvrđenu u člancima 7., 18. i 19. Uredbe(EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o dopuštenom odobrenju cestovnih prijevoznih sredstava i plovila za prijevoz stoke utvrđenu u člancima 7., 18. i 19. Uredbe(EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o napajanju i hranjenju utvrđene u članku 3. drugom stavku, točki (h), poglavlju V., točki 1.4, točki 1.5 i točki 2.1 podtočkama (a) i (b) te poglavlju VI. točkama 1.3 i 2.2 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o napajanju i hranjenju utvrđene u članku 3. drugom stavku, točki (h), poglavlju V., točki 1.4, točki 1.5 i točki 2.1 podtočkama (a) i (b) te poglavlju VI. točkama 1.3 i 2.2 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o stelji utvrđene u poglavlju II. točki 1.1 podtočki (h) i poglavlju VI. točki 1.2 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o stelji utvrđene u poglavlju II. točki 1.1 podtočki (h) i poglavlju VI. točki 1.2 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da učinkovito provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o temperaturi i sustavu prozračivanja utvrđene u poglavlju II. točki 1.1 podtočki (b), poglavlju III. točki 2.6 i poglavlju VI. točki 3.1 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da učinkovito provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o temperaturi i sustavu prozračivanja utvrđene u poglavlju II. točki 1.1 podtočki (b), poglavlju III. točki 2.6 i poglavlju VI. točki 3.1 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu zabranu prijevoza životinja nesposobnih za putovanje utvrđenu u članku 3. drugom stavku točki (b) i poglavlju I. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu zabranu prijevoza životinja nesposobnih za putovanje utvrđenu u članku 3. drugom stavku točki (b) i poglavlju I. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o odvajanju određenih životinja utvrđene u poglavlju III. točki 1.12 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o odvajanju određenih životinja utvrđene u poglavlju III. točki 1.12 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu dodatne odredbe o dugom putovanju utvrđene u članku 14. i poglavlju IV. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu dodatne odredbe o dugom putovanju utvrđene u članku 14. i poglavlju IV. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o provjerama koje treba provesti utvrđene u članku 15. stavku 2. i članku 21. Uredbe (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu odredbe o provjerama koje treba provesti utvrđene u članku 15. stavku 2. i članku 21. Uredbe (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu obvezu nadležnih tijela država članica da, u slučaju povrede, poduzmu određene mjere i obavijeste o kršenju, utvrđenu u članku 26. Uredbe (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede i država članica da djelotvorno primijene i provedu obvezu nadležnih tijela država članica da, u slučaju povrede, poduzmu određene mjere i obavijeste o kršenju, utvrđenu u članku 26. Uredbe (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe koje se odnose na obvezu nadležnog tijela da spriječi i smanji kašnjenje tijekom prijevoza, i poduzme odgovarajuće mjere u takvom slučaju, utvrđene u članku 22. Uredbe (EZ) br.1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe koje se odnose na obvezu nadležnog tijela da spriječi i smanji kašnjenje tijekom prijevoza, i poduzme odgovarajuće mjere u takvom slučaju, utvrđene u članku 22. Uredbe (EZ) br.1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe koje se odnose na prijevoz životinje koje nisu odbijene od sise, utvrđene u poglavlju V. točki 1.4 podtočki (a) Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1/2005. |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe koje se odnose na prijevoz životinje koje nisu odbijene od sise, utvrđene u poglavlju V. točki 1.4 podtočki (a) Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1/2005.

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe o pomorskom prijevozu živih životinja, uključujući postupke utovara i strukture na plovilima, utvrđene u člancima 19., 20. i 21. te poglavlju II. točkama 1. i 3., poglavlju III. točki 1. i poglavlju IV. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe o pomorskom prijevozu živih životinja, uključujući postupke utovara i strukture na plovilima, utvrđene u člancima 19., 20. i 21. te poglavlju II. točkama 1. i 3., poglavlju III. točki 1. i poglavlju IV. Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe o prijevoznim sredstvima utvrđene poglavljem II. točkama 1., 2. i 5. Priloga I. Uredbi (EZ) br.1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe o prijevoznim sredstvima utvrđene poglavljem II. točkama 1., 2. i 5. Priloga I. Uredbi (EZ) br.1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe o postupanju sa životinjama, uključujući radnje utovara i istovara utvrđene u članku 3. drugom stavku točki (e) i Poglavlju III. točkama 1.2, 1.3, 1.4, 1.6, 1.7, 1.8, 1.9 i 1.11 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe o postupanju sa životinjama, uključujući radnje utovara i istovara utvrđene u članku 3. drugom stavku točki (e) i Poglavlju III. točkama 1.2, 1.3, 1.4, 1.6, 1.7, 1.8, 1.9 i 1.11 Priloga I. Uredbi (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe o planiranju puta i planu puta utvrđene u članku 5. stavku 4., članku 8., članku 14. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) i članku 21. stavku 2. te Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe o planiranju puta i planu puta utvrđene u članku 5. stavku 4., članku 8., članku 14. stavku 1. točkama (a), (b) i (c) i članku 21. stavku 2. te Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe o dužnostima i obvezama nadležnih tijela država članica utvrđene u člancima 10. i 13. Uredbe (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, odredbe o dužnostima i obvezama nadležnih tijela država članica utvrđene u člancima 10. i 13. Uredbe (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, Uredbu (EZ) br. 1/2005 izvan Unije, u skladu s presudom Suda Europske unije (peto vijeće) od 23. travnja 2015. u predmetu C-424/13; u svojoj presudi Sud Europske unije podsjetio je da se Uredbom (EZ) br. 1/2005 nameću stroge obveze ne samo za prijevoz živih kralježnjaka koji se odvija isključivo za području Unije, nego i za prijevoz čije je mjesto polaska na tom području, a odredište u trećim zemljama. Navedenom je presudom Sud presudio da nadležna tijela država članica trebaju osigurati usklađenost kada odobravaju putovanja koja se odvijaju u trećim zemljama, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da djelotvorno provede, i država članica da djelotvorno primijene i provedu, Uredbu (EZ) br. 1/2005 izvan Unije, u skladu s presudom Suda Europske unije (peto vijeće) od 23. travnja 2015. u predmetu C-424/13; u svojoj presudi Sud Europske unije podsjetio je da se Uredbom (EZ) br. 1/2005 nameću stroge obveze ne samo za prijevoz živih kralježnjaka koji se odvija isključivo za području Unije, nego i za prijevoz čije je mjesto polaska na tom području, a odredište u trećim zemljama. Navedenom je presudom Sud presudio da nadležna tijela država članica trebaju osigurati usklađenost kada odobravaju putovanja koja se odvijaju u trećim zemljama,

| — | ispitivanje mogućih povreda obveze lojalne suradnje utvrđene u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji koje su relevantne za područje primjene ove istrage, u tu svrhu, konkretna procjena može li neka takva povreda proizaći iz navodnog nepoduzimanja odgovarajućih mjera sprečavanja primjene načina prijevoza skrivanjem identiteta krajnjih stvarnih vlasnika institucija Unije, nadležnih tijela i drugih posrednika i olakšavanjem povreda Uredbe (EZ) br. 1/2005, |
| --- | --- |

—

ispitivanje mogućih povreda obveze lojalne suradnje utvrđene u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji koje su relevantne za područje primjene ove istrage, u tu svrhu, konkretna procjena može li neka takva povreda proizaći iz navodnog nepoduzimanja odgovarajućih mjera sprečavanja primjene načina prijevoza skrivanjem identiteta krajnjih stvarnih vlasnika institucija Unije, nadležnih tijela i drugih posrednika i olakšavanjem povreda Uredbe (EZ) br. 1/2005,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da pomogne OIE-ovoj misiji primjene međunarodnih normi o dobrobiti životinja tijekom prijevoza, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da pomogne OIE-ovoj misiji primjene međunarodnih normi o dobrobiti životinja tijekom prijevoza,

| — | ispitivanje navodnog propusta Komisije da poštuje trgovinske vrijednosti Unije sadržane u njezinoj novoj trgovinskoj strategiji Trgovina za sve, osobito vezano za užasnu praksu prijevoza zabilježenu u trećim zemljama, kojom se ne ugrožava samo dobrobit životinja, nego i sigurnost hrane i javnog zdravlja, |
| --- | --- |

—

ispitivanje navodnog propusta Komisije da poštuje trgovinske vrijednosti Unije sadržane u njezinoj novoj trgovinskoj strategiji Trgovina za sve, osobito vezano za užasnu praksu prijevoza zabilježenu u trećim zemljama, kojom se ne ugrožava samo dobrobit životinja, nego i sigurnost hrane i javnog zdravlja,

| — | davanje svih preporuka koje smatra potrebnima u ovom predmetu, uključujući, vezano za primjenu gore navedene presude Suda Europske unije u državama članicama; |
| --- | --- |

—

davanje svih preporuka koje smatra potrebnima u ovom predmetu, uključujući, vezano za primjenu gore navedene presude Suda Europske unije u državama članicama;

| 3. | odlučuje da istražni odbor mora podnijeti svoje konačno izvješće u roku od 12 mjeseci od donošenja ove odluke; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odlučuje da istražni odbor pri svojem radu treba uzeti u obzir sve relevantne promjene u okviru svoje nadležnosti do kojih dođe tijekom njegova mandata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | odlučuje da o svim preporukama koje sastavi istražni odbor trebaju raspravljati nadležni stalni odbori; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odlučuje da istražni odbor ima 30 članova; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da ovu odluku da na objavu u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL L 113, 19.5.1995., str. 1.

(2)  SL L 3, 5.1.2005., str. 1.

(3)  Presuda Suda Europske unije od 23. travnja 2015., Zuchtvieh-Export GmbH protiv Stadt Kempten, C-424/13, ECLI:EU:C:2015:259.

(4)  (CHAP(2016) 01703 -01707-01708-01709-01710-01711-01712-01713-01714-01715-0171601 717-01718). U listopadu 2016. odvjetničko društvo Conte & Giacomini poslalo je Komisiji dopunu pritužbe.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/195 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/195

---

P9_TA(2020)0166

Smjernice za proračun za 2021. – dio III.

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2021., dio III. – Komisija (2019/2213(BUD))

(2021/C 362/44)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) od 8. listopada 2018. o globalnom zatopljenju od 1,5 oC (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Međuvladinog tijela za klimatske promjene (IPCC) od 8. listopada 2018. o globalnom zatopljenju od 1,5 oC (1),

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2020. (6) i zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije koje su mu priložene, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2020. (6) i zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije koje su mu priložene,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće od 14. studenog 2018. o višegodišnjem financijskom okviru 2021. – 2027. – stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (7) i Rezoluciju od 10. listopada 2019. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2027. – 2021. i vlastitim sredstvima: vrijeme je da se ispune očekivanja građana (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće od 14. studenog 2018. o višegodišnjem financijskom okviru 2021. – 2027. – stajalište Parlamenta u cilju postizanja dogovora (7) i Rezoluciju od 10. listopada 2019. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2027. – 2021. i vlastitim sredstvima: vrijeme je da se ispune očekivanja građana (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. svibnja 2020. o sigurnosnoj mreži za zaštitu korisnika programa Unije: donošenje rezervnog plana za VFO (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. svibnja 2020. o sigurnosnoj mreži za zaštitu korisnika programa Unije: donošenje rezervnog plana za VFO (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. svibnja 2020. o novom višegodišnjem financijskom okviru, vlastitim sredstvima i planu oporavka (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. svibnja 2020. o novom višegodišnjem financijskom okviru, vlastitim sredstvima i planu oporavka (11),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (12),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava i svoju rezoluciju o njemu od 19. siječnja 2017. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava i svoju rezoluciju o njemu od 19. siječnja 2017. (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (14),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. veljače 2020. o proračunskim smjernicama za 2021. (06092/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. veljače 2020. o proračunskim smjernicama za 2021. (06092/2020),

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030.,

| — | uzimajući u obzir članak 93. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 93. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za vanjske poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za vanjske poslove,

| — | uzimajući u obzir stajalište Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja u vidu amandmana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja u vidu amandmana,

| — | uzimajući u obzir pisma Odbora za regionalni razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za ustavna pitanja te Odbora za prava žena i jednakost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma Odbora za regionalni razvoj, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, Odbora za kulturu i obrazovanje, Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, Odbora za ustavna pitanja te Odbora za prava žena i jednakost spolova,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0110/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0110/2020),

| A. | budući da se Europska unija suočava s neočekivanom i dosad nezabilježenom zdravstvenom, gospodarskom, socijalnom i ekološkom krizom zbog pandemije bolesti COVID-19 izazvane koronavirusom; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europska unija suočava s neočekivanom i dosad nezabilježenom zdravstvenom, gospodarskom, socijalnom i ekološkom krizom zbog pandemije bolesti COVID-19 izazvane koronavirusom;

| B. | budući da se te iznimne okolnosti ne mogu riješiti proračunom namijenjenim za uobičajeno stanje; |
| --- | --- |

B.

budući da se te iznimne okolnosti ne mogu riješiti proračunom namijenjenim za uobičajeno stanje;

| C. | budući da u skladu s člankom 311. UFEU-a Unija osigurava sredstva potrebna za ostvarenje ciljeva svojih politika, a proračun se u potpunosti financira iz vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

C.

budući da u skladu s člankom 311. UFEU-a Unija osigurava sredstva potrebna za ostvarenje ciljeva svojih politika, a proračun se u potpunosti financira iz vlastitih sredstava;

| D. | budući da u skladu s člankom 312. UFEU-a Vijeće jednoglasno donosi višegodišnji financijski okvir (VFO) uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta većinom glasova njegovih zastupnika; |
| --- | --- |

D.

budući da u skladu s člankom 312. UFEU-a Vijeće jednoglasno donosi višegodišnji financijski okvir (VFO) uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta većinom glasova njegovih zastupnika;

| E. | budući da sadašnji VFO završava krajem 2020. i budući da bi 2021. trebala biti prva godina provedbe novog, revidiranog i preoblikovanog VFO-a; |
| --- | --- |

E.

budući da sadašnji VFO završava krajem 2020. i budući da bi 2021. trebala biti prva godina provedbe novog, revidiranog i preoblikovanog VFO-a;

| F. | budući da je Parlament od studenoga 2018. spreman pregovarati o VFO-u, ali da Vijeće dosad nije održalo konstruktivne pregovore s Parlamentom osim minimalnog kontakta na marginama Vijeća za opće poslove; budući da je rok za postizanje dogovora u Europskom vijeću u više navrata produljivan; |
| --- | --- |

F.

budući da je Parlament od studenoga 2018. spreman pregovarati o VFO-u, ali da Vijeće dosad nije održalo konstruktivne pregovore s Parlamentom osim minimalnog kontakta na marginama Vijeća za opće poslove; budući da je rok za postizanje dogovora u Europskom vijeću u više navrata produljivan;

| G. | budući da je Komisija 27. svibnja 2020. iznijela ažurirani prijedlog za sljedeći VFO; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija 27. svibnja 2020. iznijela ažurirani prijedlog za sljedeći VFO;

| H. | budući da znanstvenici Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) u svojem posljednjem izvješću pozivaju na radikalno djelovanje kako bi se uhvatilo u koštac s ekološkom tranzicijom, u svjetlu njihova upozorenja da se koncentracija CO2 u razdoblju 2018. – 2019. povećala tri puta brže nego 1960-ih, u okviru kojeg su istaknuli činjenicu da je preostalo samo nekoliko godina da se spriječi da klimatske promjene i njihov utjecaj na okoliš nepovratno izmaknu kontroli; |
| --- | --- |

H.

budući da znanstvenici Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) u svojem posljednjem izvješću pozivaju na radikalno djelovanje kako bi se uhvatilo u koštac s ekološkom tranzicijom, u svjetlu njihova upozorenja da se koncentracija CO2 u razdoblju 2018. – 2019. povećala tri puta brže nego 1960-ih, u okviru kojeg su istaknuli činjenicu da je preostalo samo nekoliko godina da se spriječi da klimatske promjene i njihov utjecaj na okoliš nepovratno izmaknu kontroli;

| I. | budući da u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19 žrtve rodno uvjetovanog nasilja mogu biti izložene zlostavljačima tijekom duljeg razdoblja i isključene iz socijalne i institucionalne potpore, što je vidljivo iz podataka u nekoliko država EU-a, te budući da su žene nerazmjerno zastupljene u zanimanjima u kojima je rizik od zaraze visok; |
| --- | --- |

I.

budući da u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19 žrtve rodno uvjetovanog nasilja mogu biti izložene zlostavljačima tijekom duljeg razdoblja i isključene iz socijalne i institucionalne potpore, što je vidljivo iz podataka u nekoliko država EU-a, te budući da su žene nerazmjerno zastupljene u zanimanjima u kojima je rizik od zaraze visok;

Suočavanje s krizom nastalom zbog bolesti COVID-19: proračun za zaštitu i inovacije...

| 1. | ustrajan je u tome da je proračun EU-a ključan kako bi se moglo odgovoriti na izazove s kojima se Unija suočava i koji su postali još uočljiviji i akutniji zbog krize povezane s bolešću COVID-19 te da on treba odražavati razinu ambicije država članica i institucija; stoga ističe da bi glavni naglasak u proračunu za 2021. trebao biti na ublažavanju učinaka epidemije bolesti COVID-19 i podupiranju oporavka, na temelju europskog zelenog plana i digitalne transformacije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da Unija i sve njezine države članice moraju pokazati potpunu solidarnost s onima kojima je pomoć najpotrebnija tako što će se udružiti kao zajednica i osigurati da nijedna država ne bude prepuštena sama sebi u borbi protiv pandemije i njezinih posljedica, uključujući proračun za 2021. koji je razmjeran tom povijesnom izazovu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | u tom kontekstu ističe da bi proračun za 2021. trebao biti prvi dio ažuriranog, preusmjerenog i vrlo ambicioznog VFO-a za razdoblje 2021. – 2027.; |
| --- | --- |

3.

| 4. | u skladu sa svojom Rezolucijom od 13. svibnja 2020. ponavlja svoj zahtjev da Komisija do 15. lipnja 2020. predloži krizni plan VFO-a na temelju automatskog produljenja gornjih granica za 2020. kako bi se zaštitili korisnici programa EU-a i osigurao kontinuitet financiranja; naglašava da bi taj krizni plan VFO-a trebao omogućiti produljenje postojećih programa EU-a i njihovo preusmjeravanje na uklanjanje posljedica krize, kao i na uspostavu najhitnijih novih instrumenata i inicijativa; ističe potrebu da se izbjegne svaki rizik od diskontinuiteta ili nepravilnog produljenja trenutačnog VFO-a i programa tijekom 2021. te da se zajamči da će Unija moći provoditi svoja djelovanja i pružiti ambicioznu strategiju za odgovor na krizu i oporavak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da nijedna država članica neće moći sama financirati golem plan oporavka onoliko dugo koliko je to potrebno kako bi se suočila s krizom nastalom zbog bolesti COVID-19 te da bi nacionalni planovi oporavka, ako se financiraju isključivo dugom, bili vrlo ograničeni u pogledu iznosa i trajanja; ustraje u tome da plan oporavka mora sadržavati komponentu masovnih ulaganja koja se financiraju iz proračuna Unije od 2021. te stoga poziva da proračun za 2021. bude važan dio plana oporavka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da se plan oporavka treba temeljiti na europskom zelenom planu i digitalnoj transformaciji naših društava kako bi se obnovilo naše gospodarstvo, osigurala otpornost i uključenost, uz istodobno poštovanje granica planeta, zaštitila dobrobit i zdravlje ljudi od daljnjih rizika i učinaka na okoliš, otvorila visokokvalitetna radna mjesta te osigurala socijalna, gospodarska i teritorijalna kohezija i konvergencija, posebno ulaganjem u MSP-ove i sektore koji su najviše pogođeni krizom, kao što je turizam, te u razvoj održive javne infrastrukture i usluga te strateških sektora, kao što je sektor zdravstva, koji se izravno bave rješavanjem krize; poziva Komisiju da predstavi nacrt proračuna za 2021. koji je u skladu s tim prioritetima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da se na prihodovnu stranu proračuna EU-a mora gledati kao na instrument za ostvarivanje politika EU-a; ističe da će od 2021. nadalje, kako bi se pokrili dodatni rashodi nastali zbog krize i ublažila prevlast doprinosa u proračun EU-a na temelju BND-a, nova dodatna vlastita sredstva koja kao izravni prihodi ulaze u proračun EU-a trebati imati ključnu ulogu; smatra da će nepostojanje svježih novih vlastitih sredstava imati negativne političke posljedice na proračun Unije za 2021. i da će ugroziti novi politički program Komisije; u tom kontekstu smatra da su prijedlozi Komisije o vlastitim sredstvima iz svibnja 2018. dobro polazište koje je potrebno u velikoj mjeri produbiti s obzirom na trenutačne izazove i krizu; podsjeća, kao što je navedeno u privremenom izvješću od 14. studenoga 2018. i rezoluciji od 10. listopada 2019. da Europski parlament neće dati suglasnost za VFO za razdoblje 2021. – 2027. ako se ne postigne dogovor o reformi sustava vlastitih sredstava EU-a, što uključuje i uvođenje košarice novih vlastitih sredstava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uvjeren je da trenutačna kriza ne bi trebala ugroziti ambiciju napredovanja prema cilju postizanja klimatske neutralnosti do 2050., što bi zahtijevalo smanjenje emisija stakleničkih plinova za 55 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990.; podsjeća da se u Izvješću o odstupanju emisija za 2019. u okviru Programa UN-a za okoliš (UNEP) poziva na globalno smanjenje stakleničkih plinova za 7,6 % svake godine kako bi se porast temperature ograničio na manje od 1,5 oC, što na razini EU-a znači smanjenje od otprilike 6,8 % svake godine; ističe da je to golem izazov, posebno u pogledu prijeko potrebne održive i socijalno pravedne tranzicije, u okviru koje bi trebalo uzeti u obzir različita polazišta regija i država članica EU-a i koju bi trebalo popratiti otvaranjem radnih mjesta u golemim razmjerima; ustrajan je u tome da je za uspjeh u tom dosad nezabilježenom izazovu, u roku od samo deset godina, potrebno hitno djelovati, uz snažan proračun EU-a počevši od 2021.; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zabrinut je zbog daljnjih gospodarskih, socijalnih i političkih posljedica krize ako se EU brzo ne opremi novim i učinkovitim alatima za zaštitu socijalne kohezije, očuvanje radnih mjesta i sprečavanje masovnih otpuštanja; u tom kontekstu pozdravlja prijedlog potpore radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) i preuzetu obvezu predsjednice Komisije da iznese zakonodavni prijedlog za europski sustav reosiguranja naknada za nezaposlenost u cilju njegove što skorije provedbe; |
| --- | --- |

9.

... kako bi se pružila rješenja za povećane društvene, ekološke, gospodarske i financijske izazova

| 10. | pozdravlja prijedloge Komisije za europski zeleni plan i plan ulaganja za održivu Europu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | međutim, napominje da je Komisija procijenila da će za postizanje cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova za 40 % do 2030. te za predstojeće povećanje te ambicije biti potrebno najmanje dodatnih 260 milijardi EUR godišnje, uz dodatne troškove za zaštitu okoliša, upravljanje resursima i mjere socijalne prilagodbe; smatra da bi, kako bi se doprinijelo smanjenju emisija stakleničkih plinova i ukupnog ugljičnog otiska, mehanizam granične prilagodbe ugljika, sustav EU-a za trgovanje emisijama stakleničkih plinova i zakonodavstvo EU-a o klimi trebali davati puni doprinos velikom iskoraku u političkim i financijskim naporima; smatra da pravedna tranzicija, kao sastavni dio odgovora na krizu, zahtijeva pravedno i primjereno financiranje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja da je mandat Parlamenta za VFO utvrđen u njegovu privremenom izvješću od 14. studenoga 2018. o gornjim granicama, dodjeli sredstava za programe, vlastitim sredstvima i odredbama o fleksibilnosti, reviziji sredinom provedbenog razdoblja i horizontalnim načelima, kao što su uključivanje ciljeva održivog razvoja te klime i rodne ravnopravnosti u sva područja politika; napominje da će ishod pregovora o VFO-u u velikoj mjeri odrediti razinu financiranja za programe EU-a u sljedećem razdoblju te ponavlja svoje stajalište da bi odobrena sredstva za preuzimanje obveza za razdoblje 2021. – 2027. trebala iznositi 1 324,1 milijardu EUR u cijenama iz 2018., što bi činilo 1,3 % bruto nacionalnog dohotka (BND) 27 država članica EU-a; u skladu s tim stajalištem odlučan je braniti proračun za 2021. u iznosu od 192,1 milijarde EUR u tekućim cijenama u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza; ističe da su povrh tog stajališta potrebna znatna dodatna odobrena sredstva kako bi se odgovorilo na aktualnu krizu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na svoje stajalište da uključivanje ciljeva povezanih s biološkom raznolikošću i klimom u VFO za razdoblje 2021. – 2027. treba biti iznad razina ciljanih udjela potrošnje utvrđenih u privremenom izvješću; stoga za 2021. nastoji postići razinu potrošnje za biološku raznolikost od 10 % i razinu potrošnje za uključivanje klimatskih pitanja od 30 %; ponavlja svoj poziv Komisiji da u obliku okvirne uredbe utvrdi jasne kriterije prihvatljivosti za novu strogu i sveobuhvatnu metodologiju za utvrđivanje i praćenje relevantnih rashoda za klimu i biološku raznolikost u skladu s načelom „nečinjenja štete”, po potrebi zajedno s odgovarajućim korektivnim mjerama i mehanizmom provjere za utvrđivanje mogućih štetnih učinaka djelovanja EU-a na biološku raznolikost i klimu, u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma i pozivom na postupno ukidanje izravnih i neizravnih subvencija za fosilna goriva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podupire mobilizaciju sredstava i fleksibilnost pri mobilizaciji sredstava za istraživanje i razvoj mjera povezanih s bolešću COVID-19, kao što su razvoj cjepiva, novi načini liječenja, dijagnostički testovi i medicinski sustavi, radi sprečavanja širenja koronavirusa i spašavanja života; |
| --- | --- |

14.

| 15. | snažno ističe da klimatski ciljevi Unije zahtijevaju održiva i dugoročna rješenja; naglašava ključnu ulogu istraživanja i razvoja u pronalaženju učinkovitih, realističnih i provedivih rješenja za građane, poslovne subjekte i društvo; naglašava da će program Obzor Europa biti glavni program za razvoj novih rješenja za klimu; zahtijeva povećanje sredstava za sve programe istraživanja i razvoja kojima se daje doprinos kako bi Unija postala globalni predvodnik u području zelenih tehnologija i u većoj mjeri ojačala svoju globalnu konkurentnost, smanjila ovisnost o ključnim stranim tehnologijama, postala predvodnik u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, umjetnoj inteligenciji i kibersigurnosti, razvila nove načine liječenja teških bolesti kao što je rak te izgradila kapacitete za superračunalstvo i obradu podataka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | s velikom zabrinutošću napominje da razlog za to što se mnogi izvrsni prijedlozi za istraživanje ne mogu provesti nije loša kvaliteta, već nedovoljno financiranje relevantnih programa; naglašava da su istraživanje i inovacije vrlo konkurentna tržišta pa istraživači odlaze u druge dijelove svijeta zbog nedostupnosti financijskih sredstava u Europi; naglašava da Ujedinjena Kraljevina više neće biti glavni korisnik mnogih programa Unije za istraživanje, već će postati glavni konkurent; poziva Vijeće da uzme u obzir činjenicu da će svaki nedostatak od 10 milijardi EUR u programu Obzor Europa dovesti do gubitka BDP-a od 110 milijardi EUR tijekom sljedećih 25 godina; zaključuje da bi male proračunske ambicije za istraživanje i razvoj bile u suprotnosti sa svakim obećanjem povoljnim za konkurentnost ili borbu protiv klimatskih promjena, posebno u pogledu napora koji još predstoje kako bi se ostvario cilj strategije Europa 2020. od 3 % BDP-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da se ulaganjima u prometnu infrastrukturu mogu ispuniti i ciljevi u pogledu potpore gospodarstvu EU-a u sadašnjem kontekstu i oni u pogledu napora u borbi protiv klimatskih promjena, kao i cilj prelaska na održivu mobilnost, oslanjajući se posebno na dovršetak transeuropske prometne mreže (TEN-T), inicijativu Shift2Rail i politiku Instrumenta za povezivanje Europe (CEF); poziva Komisiju da sve projekte u okviru CEF-a uskladi s ciljevima Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponavlja da je konkurentna svemirska industrija ključna za europsko poslovno okružje jer pruža visokokvalitetna radna mjesta, omogućuje važne aktivnosti u području istraživanja i razvoja i jamči autonomiju europske satelitske infrastrukture; ističe prednosti podataka dobivenih u svemiru kao ključnog alata za praćenje kopna i okoliša; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da mala i srednja poduzeća čine 99 % svih poslovnih subjekata u državama članicama i znatno doprinose otvaranju radnih mjesta, gospodarskoj stabilnosti i sve više naporima u pogledu održivosti te da će ta poduzeća najvjerojatnije biti najviše pogođena gospodarskom krizom koja je posljedica epidemije bolesti COVID-19; naglašava da se mala i srednja poduzeća suočavaju s poteškoćama u pronalaženju mogućnosti financiranja i u tom pogledu podsjeća na ulogu programa EU-a za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME); podsjeća na stajalište Parlamenta o udvostručavanju financijske omotnice za djelovanja koja slijede u okviru Programa za jedinstveno tržište za sljedeći VFO, a očekuje se da će se time omogućiti stopa uspješnosti visokokvalitetnih prijedloga od najmanje 80 %; naglašava da bi se financijska potpora za MSP-ove trebala usmjeravati i preko sastavnice fonda InvestEU za MSP-ove kako bi proizvodi i usluge bili spremni za tržište i kako bi se omogućilo njihovo brzo širenje na globalnim tržištima; ponavlja da je potrebno dodatno povećati mogućnosti za stvaranje i širenje novoosnovanih poduzeća te staviti poseban naglasak na digitalnu transformaciju malih i srednjih poduzeća, uz potporu portala za jedinstveno tržište koji potiče poslovanje u vidu e-uprave, u skladu s ambicioznim politikama zaštite potrošača, kao i na ekološku tranziciju tih poduzeća; nadalje, u tom kontekstu pozdravlja razne inicijative Grupe Europske investicijske banke (EIB), odnosno mobilizaciju 40 milijardi EUR za pogođene MSP-ove, 5 milijardi EUR dostupnih trgovačkim društvima u zdravstvenom sektoru i jamstvenog fonda u iznosu od 25 milijardi EUR koji će financirati njezini dioničari; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da će trenutačna kriza znatno utjecati na mnoge regije i sektore; uvjeren da će u tom kontekstu kohezijska politika imati ključnu ulogu i više nego ikad prije biti presudna za poticanje gospodarskog oporavka svih područja EU-a, kao i za jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije te da će zahtijevati dodatna sredstva i veću fleksibilnost kako bi se odgovorilo na predstojeće složene okolišne, socijalne, gospodarske i demografske izazove; naglašava da će, ako donošenje VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. i relevantne pravne osnove bude kasnilo, biti potrebno prijelazno razdoblje između dvaju programskih razdoblja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da je turizmu, kao jednom od sektora koji su najviše pogođeni krizom, potrebna sveobuhvatna strategija poduprta posebnom dodjelom sredstava u okviru zasebnog programa EU-a u sljedećem VFO-u; ustraje u tome da bi posebnu pozornost i potporu trebalo posvetiti malim i obiteljskim poduzećima, posebno u slučaju agroturizma i malih pružatelja ugostiteljskih usluga koji će se suočiti s većim poteškoćama u poštovanju novih sigurnosnih standarda, kao i otočnim te najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | s obzirom na neposredne i dugoročne velike negativne socijalne učinke trenutačne situacije ističe važnost potpune primjene europskog stupa socijalnih prava u proračunu EU-a za 2021. i ključnu ulogu jačeg socijalnog djelovanja EU-a, posebno Europskog socijalnog fonda+, u gospodarskom oporavku, osobito kako bi se riješio problem nezaposlenosti mladih i starijih osoba, siromaštva djece, rizika od siromaštva i socijalne isključenosti te diskriminacije, osigurao bolji socijalni dijalog, riješio problem dugoročnih strukturnih demografskih promjena i svima, a posebno starijem stanovništvu, zajamčio pristup vitalnim i ključnim uslugama kao što su zdravstvena skrb, mobilnost, odgovarajuća ishrana i pristojno stanovanje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na to da se u okviru proračuna za 2021. posebna pozornost posveti odnosima s prekomorskim zemljama i područjima te njihovim potrebama jer oni mogu biti posebno osjetljivi na negativne posljedice klimatskih promjena; osim toga, naglašava da se pristup financiranju za prekomorske zemlje i područja mora poboljšati jer oni zbog svojeg posebnog statusa i veličine raspolažu ograničenim administrativnim resursima i stručnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da unutarnja sigurnost čini sastavni dio očekivanja građana EU-a u pogledu Unije koja štiti; naglašava da sigurnosne prijetnje kao što su teroristički napadi, prekogranični organizirani kriminal i nove vrste kaznenih djela kao što je kiberkriminalitet čine trajnu prijetnju za koheziju Europske unije te zahtijevaju snažan i koordiniran europski odgovor; smatra da to zahtijeva pojačanu prekograničnu suradnju među nadležnim tijelima; naglašava da su jačanje i modernizacija IT sustava, s naglaskom na boljoj interoperabilnosti sustava, olakšanom pristupu i čitljivosti podataka, obvezni za osiguravanje učinkovite i brze suradnje policijskih, pravosudnih i drugih nadležnih tijela; prima na znanje da se očekuje da će Komisija 2021. pokrenuti novu strategiju Unije za sigurnost, koja će sadržavati niz inicijativa u ključnim područjima povezanima s tim prijetnjama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da dodijeli potrebna proračunska sredstva kako bi se osiguralo da mehanizma EU-a za civilnu zaštitu ima veći kapacitet, tako da EU bude bolje pripremljen i sposoban odgovoriti na sve vrste prirodnih katastrofa, pandemija i kriza, kao što su kemijske, biološke, radiološke i nuklearne krize; ponovno ističe važnost mehanizma EU-a za civilnu zaštitu za bolju zaštitu građana od katastrofa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe uspjeh programa Erasmus+ u poboljšanju mobilnosti, osposobljavanja i vještina mladih; ističe da je potrebno na odgovarajući način financirati taj program, među ostalim, kako bi bio dostupan osobama iz svih slojeva stanovništva i dobnih skupina; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da promicanje europskih vrijednosti i kultura ima aktivnu ulogu u podupiranju demokracije, nediskriminacije i rodne ravnopravnosti te u borbi protiv dezinformacija i lažnih vijesti; u tom pogledu naglašava da je potrebno osigurati dostatna sredstva za programe Pravosuđe, prava i vrijednosti te u okviru tog programa povećati sredstva namijenjena za pružanje potpore žrtvama rodno uvjetovanog nasilja; naglašava da kulturni i kreativni sektor te turizam jesu i bit će među glavnim sektorima koji su žrtve krize s kojom se EU suočava; poziva na donošenje hitnih mjera za te sektore i jačanje programa Kreativna Europa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | očekuje da se do 2021. uspostavi čvrst mehanizam EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; naglašava da bi VFO za razdoblje 2021. – 2027. trebao sadržavati klauzulu o uvjetovanosti za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava kojom bi se zajamčilo da države članice, kako bi mogle iskoristiti sredstva EU-a, moraju u potpunosti poštovati članak 2. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da su Europske snage solidarnosti temeljni instrument za promicanje angažmana građana diljem Unije i jačanje građanstva Unije; inzistira na tome da proračun za Europske snage solidarnosti za 2021. bude u skladu s brojnim očekivanjima mladih diljem Europe, osobito kad je riječ o potprogramu volontiranja; poziva na dodjelu dostatnih sredstava za zadovoljavanje velike potražnje za volonterskim mjestima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na to da prioritet bude osiguravanje dovoljno sredstava za podupiranje aktivnosti organizacija civilnog društva i drugih dionika koji su aktivni u promicanju prava te jačanju i promicanju vrijednosti Unije i vladavine prava, među ostalim s pomoću budućeg programa „Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti”, u vrijeme kada svjedočimo smanjenju prostora za djelovanje civilnog društva u nekoliko država članica; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe zabrinjavajuće i sve veće nazadovanje u pogledu rodne ravnopravnosti i prava žena te važnost instrumenata EU-a, uključujući Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju u borbi protiv te situacije; žali što Komisija u svoj prijedlog nije uključila poseban program o rodnoj ravnopravnosti te poziva na ambiciozna i posebna proračunska sredstva za potporu ženama koje se bore za ljudska prava te za zaštitu i promicanje spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava; stoga naglašava da je potrebno povećati proračunska sredstva kojima se podupire univerzalno poštovanje spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava te pristup njima; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da su zajednička poljoprivredna politika (ZPP) i zajednička ribarstvena politika (ZRP) temelji europskih integracija koji za cilj imaju zajamčiti sigurnu, visokokvalitetnu opskrbu hranom i neovisnost u opskrbi hranom za Europljane, dobro funkcioniranje tržišta hrane, održiv razvoj ruralnih regija, generacijsku obnovu, održivo upravljanje prirodnim resursima i očuvanje biološke raznolikosti; podsjeća na ključnu ulogu tih politika u davanju doprinosa stabilnim i prihvatljivim prihodima poljoprivrednika i ribara, posebno u trenutačnoj teškoj situaciji; podsjeća na svoje stajalište u pogledu pregovora o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027. da se očuvaju proračuni za ZPP i ZRP; traži da se te politike ojačaju i da se posebna pozornost posveti poljoprivredi malih razmjera i artizanalnom ribarstvu; prima na znanje da će ZPP, zajedno s ostalim politikama Unije, imati važnu ulogu u ostvarivanju ciljeva zelenog plana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisiju da u svojem prijedlogu i naknadnom aktu o izmjeni nacrta proračuna za 2021. u obzir uzme ishod političkog dogovora koji se treba postići o prijelaznim mjerama za 2021. godinu (utvrđen u prijedlogu Komisije od 31. listopada 2019. (COM(2019)0581)); nadalje, poziva države članice da osiguraju pravodobnu dodjelu dostatnih sredstava za kontinuirano poboljšanje kvalitete podataka i pokazatelja o kojima se izvješćuje Unija radi potpune sukladnosti s inicijativom „Proračun EU-a usmjeren na rezultate” (BFOR); inzistira na visokoj kvaliteti podataka i pokazatelja radi pravilnog ocjenjivanja ZPP-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prima na znanje najnovije događaje u vezi s migracijskom situacijom na vanjskoj granici EU-a s Turskom, koji su doveli do nedavnog usvajanja izmjene proračuna br. 1/2020 kako bi se odgovorilo na povećani migracijski pritisak; ističe da je u proračunu za 2021. potrebno osigurati odgovarajuću razinu sredstava u očekivanju mogućeg nastavka ili čak pogoršanja te situacije; podsjeća na potrebu za solidarnošću i suradnjom među svim državama članicama u tom području te za zajedničkom politikom azila; ističe da su zbog epidemije bolesti COVID-19 nastale dodatne potrebe za donošenjem posebnih mjera za migrante kao osobito ranjive osobe, uključujući preventivnu evakuaciju i premještanje; podsjeća na redovnu potrebu za jačanjem Fonda za azil i migracije tijekom posljednjeg razdoblja kako bi se državama članicama pomoglo u suočavanju s izbjegličkom krizom te za mobilizacijom posebnih instrumenata u tu svrhu jer je gornja granica u naslovu 3. bila preniska ili za izmjenom proračuna; očekuje da države članice uvide vlastite interese i nadoknade kašnjenje u donošenju Uredbe Dublin IV podržavanjem dodjele potrebnih odobrenih sredstava i primjenom načela solidarnosti u tom području; podsjeća da su potrebna odgovarajuća sredstva za poboljšanje životnih uvjeta migranata i izbjeglica u izbjegličkim kampovima u EU-u, za kazneni progon, osposobljavanje pograničnog osoblja i obalne straže te za učinkovite mjere integracije migranata i izbjeglica; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da su zakonite migracije i migracije kojima se dobro upravlja važne da bi se primjereno reagiralo na promjenljivo tržište rada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | napominje da je Turska i dalje zemlja s najvećim brojem izbjeglica u svijetu i da trenutačno traju rasprave o tome kako bi EU trebao nastaviti pružati potporu Turskoj nakon što prestanu njegove obveze u okviru Instrumenta EU-a za izbjeglice u Turskoj; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da bi, dok se ne provede svrhovita reforma pravila EU-a o azilu, trebalo uvesti hitne mjere solidarnosti, posebno program premještanja; nadalje zahtijeva da se u proračunu EU-a i dalje planiraju financijska sredstva za potporu izbjeglicama u Turskoj; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva na donošenje ambicioznog proračuna za 2021. u području vanjske politike EU-a kojim bi se Uniji omogućilo da odgovori na izazove s kojima se suočava; podsjeća na to da su mir i solidarnost temeljne vrijednosti koje treba dosljedno podržavati proračunom EU-a; naglašava da je potrebno povećati financijska sredstva za zemlje zapadnog Balkana te zemlje istočnog i južnog susjedstva kako bi se poduprle političke i gospodarske reforme, kao i za druge regije kojima je za razvoj potrebna financijska potpora; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da bi se sredstva Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) trebala usmjeriti na financiranje u područjima funkcioniranja demokratskih institucija, vladavine prava, dobrog upravljanja i javne uprave; pozdravlja zeleno svjetlo za započinjanje pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom te poziva na donošenje odgovarajućih financijskih odredbi kako bi se poduprle političke reforme i usklađivanje s pravnom stečevinom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da bi financijska sredstva u okviru instrumenta IPA III trebala biti uvjetovana poštovanjem europskih vrijednosti kao što su vladavina prava, neovisnost pravosuđa, demokratski proces, poštovanje temeljnih vrijednosti i dobrosusjedski odnosi; poziva Komisiju da prati ispunjavanje tih uvjeta; traži od Komisije da iskoristi sredstva koja su trenutačno dodijeljena u okviru instrumenta IPA III kako bi se turskom civilnom društvu, borcima za ljudska prava i novinarima pružila pomoć kojom izravno upravlja EU te kako bi se povećale prilike za međuljudske kontakte, akademski dijalog, pristup turskih studenata europskim sveučilištima i dostupnost medijskih platformi novinarima u svrhu zaštite i promicanja demokratskih vrijednosti i načela, ljudskih prava i vladavine prava; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da je je stajalište Parlamenta o Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju usvojeno u prvom čitanju 4. ožujka 2019. i da je njegov mandat za Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju ponovno potvrđen 8. listopada 2019.; podsjeća na svoje stajalište da se 45 % ukupne financijske omotnice tog Instrumenta dodijeli za klimatske ciljeve, okolišno upravljanje i zaštitu, bioraznolikost i borbu protiv dezertifikacije te za rješavanje glavnih uzroka migracija i prisilnog raseljavanja uz istodobno stavljanje snažnog naglaska na promicanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava, uključujući prava žena, djece, izbjeglica, raseljenih osoba, pripadnika skupine LGBTI, osoba s invaliditetom, autohtonih naroda te etničkih i vjerskih manjina; |
| --- | --- |

41.

| 42. | podsjeća da dugoročno rješenje trenutačnog problema migracije leži u političkom, gospodarskom, ekonomskom i socijalnom razvoju zemalja iz kojih potječu migracijski tokovi; poziva na to da se za odgovarajuće programe vanjske politike dodijele dostatna financijska sredstva kako bi se podržala pravedna i uzajamno korisna partnerstva između EU-a, zemalja podrijetla i tranzitnih zemalja, uključujući one na afričkom kontinentu; u tom kontekstu, s obzirom na teško financijsko stanje s kojim je suočena Agencija Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA), poziva EU da 2021. poveća financijsku potporu toj Agenciji kako bi se očuvalo neprekinuto pružanje vitalnih usluga milijunima palestinskih izbjeglica; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zabrinut je zbog naglog širenja pandemije bolesti COVID-19 u svijetu i njezina učinka na pogođene zemlje; uvjeren je da je međunarodna suradnja ključna za prevladavanje te globalne krize; smatra da bi EU trebao preuzeti vodstvo u globalnim naporima za sprječavanje širenja pandemije i ublažavanje njezina učinka; smatra da Unija mora pokazati solidarnost s pogođenim trećim zemljama, među ostalim mobiliziranjem dodatnih sredstava kako bi im se pomoglo u obnovi gospodarstava te kako bi se ublažio socio-ekonomski učinak krize i ojačali kapaciteti sustava javnog zdravstva diljem svijeta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća da su ljudska prava temeljni dio politike vanjskog djelovanja EU-a; ponavlja da su potrebna veća financijska sredstva za podupiranje ljudskih prava diljem svijeta, s posebnim naglaskom na zaštiti boraca za ljudska prava, posebice onih najugroženijih; u tom pogledu ističe da je potrebno i dalje razvijati mehanizam za borce za ljudska prava (Protectdefenders.eu) i povećati njegovo financiranje; smatra da bi se EU trebao strogo suzdržati od pružanja proračunske pomoći zemljama koje uopće ne ispunjavaju međunarodne standarde u području ljudskih prava i demokracije ili koje ne uspijevaju dokazati svoju predanost borbi protiv korupcije; ističe važnost misija za promatranje izbora, ponajprije organizacija lokalnog civilnog društva, i poziva na odgovarajuću razinu financiranja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva na daljnje financiranje strateških komunikacijskih mjera za borbu protiv kampanja dezinformiranja koje se sve više koriste u cilju potkopavanja demokratskog poretka u Uniji i zemljama njezina bliskog susjedstva; ističe važnost vodećeg projekta radne skupine East StratCom Europske službe za vanjsko djelovanje pod nazivom „EU protiv dezinformacija” u borbi protiv dezinformiranja, propagande i stranog utjecaja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe važnost pružanja odgovarajuće financijske potpore za uspostavu istinske europske obrambene unije, promicanje strateške autonomije i jačanje uloge EU-a na globalnoj razini; posebno naglašava da je važno da Parlament zadrži svoje stajalište u pogledu iznosa namijenjenog za Europski fond za obranu i za vojnu mobilnost; naglašava da bi trebalo osigurati stalnu potporu i pojačanu koordinaciju politike obrane u okviru Europske obrambene agencije, stalne strukturirane suradnje (PESCO), ERF-a i drugih inicijativa; potiče Komisiju da osigura financiranje administrativnih i operativnih rashoda Europske obrambene agencije i PESCO-a iz proračuna Unije, čime će ponovno uspostaviti proračunsku funkciju Parlamenta predviđenu u članku 41. UEU-a; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponavlja da bi nova struktura instrumenata za vanjsko financiranje trebala poboljšati usklađenost, odgovornost, učinkovitost i demokratski nadzor; ističe potrebu za većom ulogom Parlamenta u strateškom upravljanju novim instrumentima; očekuje da će od početne faze biti uključen u (pred)programiranje novih instrumenata; |
| --- | --- |

47.

| 48. | potiče Komisiju da razmotri sve moguće scenarije i pripremi se za njih kako bi se zajamčilo dobro financijsko upravljanje proračunom Unije, odnosno utvrdile jasne obveze, naveli mehanizmi i zaštitio proračun Unije; poziva Komisiju da zajamči da se daljnjim sudjelovanjem Ujedinjene Kraljevine u programima EU-a poštuje pravedna ravnoteža u pogledu doprinosa i koristi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | izražava namjeru da Ujedinjena Kraljevina i dalje bude što bliskiji partner u što više programa EU-a, posebno u programima Erasmus + i Obzor Europa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća na to da agencije EU-a imaju ključnu ulogu u ostvarivanju ciljeva politika EU-a i ponovno ističe da je tim tijelima važno pružiti dostatna sredstva za učinkovito obavljanje njihovih dužnosti te odbaciti sve neopravdane i proizvoljne rezove u tim proračunima u realnim vrijednostima; ističe ključnu ulogu Europske agencije za okoliš u podizanju razine svijesti o klimatskim promjenama, Europskog nadzornog tijela za rad u promicanju mobilnosti radne snage, a Europskog potpornog ureda za azil i Agencije za temeljna prava u pružanju potpore tražiteljima azila koji traže zaštitu u Europi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | istodobno ističe snažnu potrebu za borbom protiv trgovine ljudima i krijumčarenja te za pružanjem potpore agencijama EU-a za pravosuđe i unutarnje poslove koje pružaju pomoć državama članicama na vanjskim granicama, kao što je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex); prima na znanje ulogu koju Frontex treba imati u kontekstu trenutačne migracijske krize na vanjskim granicama EU-a s Turskom; poziva da se u proračunu za 2021. odrede odgovarajuće razine financiranja za upravljanje granicama; |
| --- | --- |

51.

| 52. | napominje da se agencijama koje djeluju u području sigurnosti, kaznenog progona i suradnje u kaznenom pravosuđu dodjeljuje sve veći broj zadaća; traži povećanje financijskih sredstava i broja radnih mjesta za te agencije, posebno za Agenciju Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), Europski policijski ured (Europol), Europsku policijsku akademiju (CEPOL), Agenciju Europske unije za kibersigurnost (ENISA) i Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA), kao i odgovarajuća sredstva i osoblje za one koje će raditi na pitanjima pranja novca i financiranja terorizma; |
| --- | --- |

52.

| 53. | izražava zabrinutost zbog nedovoljne razine financijskih sredstava i osoblja za Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) tijekom proračunskog postupka za 2020. te poziva Komisiju da za 2021. poveća broj zaposlenih i sredstva za to institucionalno tijelo te da zaštiti njegovu proračunsku autonomiju; ističe da osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja ne smije dovesti do pogoršanja kapaciteta Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) da pravilno funkcionira; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zbog nedavnog izbijanja bolesti COVID-19 u Europi te potrebe za brzim, koordiniranim i dosljednim odgovorom EU-a, hitno poziva Komisiju da mjerodavnim agencijama EU-a koje trebaju raditi i pružati potporu Komisiji i državama članicama u naporima za rješavanje problema te pandemije pruži odgovarajuće i nužno financiranje, posebno Europskom centru za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) i Europskoj agenciji za lijekove (EMA); ustraje u tome da se Komisija i Vijeće trebaju suzdržati od smanjenja sredstava Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) i Europskoj agenciji za sigurnost hrane (EFSA); |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe potrebu za znatnim jačanjem Europske agencije za suradnju energetskih regulatora (ACER), uzimajući u obzir dodatne zadaće koje su joj dodijeljene nedavnim zakonodavstvom, uključujući Paket za čistu energiju; nadalje podsjeća da su Agenciji za potporu BEREC-u potrebna dodatna sredstva za obavljanje zadaća utvrđenih u uredbi o BEREC-u i Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća da se nijedna politika Unije, bez obzira na to treba li se u okviru nje nositi s krizom izazvanom bolešću COVID-19 ili provoditi europski zeleni plan, ne može pravilno provoditi bez potpore posebne javne službe Unije i dostatnog financiranja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | s obzirom na trenutačni politički i gospodarski kontekst s kojim je EU suočen smatra da Konferencija o budućnosti Europe mora dobiti i adekvatnu proračunsku potporu te da bi Komisija, među ostalim institucijama uključenima u taj projekt, trebala dobiti na raspolaganje sredstva potrebna za uspješno održavanje Konferencije; |
| --- | --- |

57.

| 58. | traži od Komisije da bude primjer u osiguravanju visokokvalitetne i društveno odgovorne nabave tako da se ugovori dodjeljuju trgovačkim društvima koja poštuju ekološke standarde i temeljne standarde rada, te u provođenju unaprijeđenih i strožih kriterija za sprečavanje sukoba interesa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva na rodno osjetljivu evaluaciju prethodnog proračunskog razdoblja i rodno osviještenu izradu proračuna EU-a za 2021.; stoga očekuje od Komisije da u svoj nacrt proračuna uključi prilog u kojem se navode rodno-specifične informacije o ciljevima, ulaznim podacima, ostvarenjima i rezultatima te prilog u kojem se navode obveze u pogledu financiranja za rodnu ravnopravnost i s njom povezane mjere praćenja; |
| --- | --- |

59.

Dovoljna i realistična razina plaćanja

| 60. | odlučan je u namjeri da se izbjegne nova kriza u plaćanju, posebno u kontekstu pandemije bolesti COVID-19; ponavlja da se u ukupnoj gornjoj granici za plaćanja mora uzeti u obzir i dosad nezabilježen iznos nepodmirenih obveza na kraju 2020. koji će se podmiriti u okviru sljedećeg VFO-a; nadalje napominje da će odobrena sredstva za plaćanja tijekom 2021. uglavnom biti namijenjena za završetak programa za razdoblje 2014. – 2020.; međutim, ustrajan je u tome da to ne bi trebalo ometati pokretanje novih programa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | stoga ustraje u tome da je, u skladu s mjerama iz 2020., potrebno zadržati visoku razinu likvidnosti za države članice u okviru odgovora na pandemiju bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da bi se suradnjom među državama članicama u području poreza vratilo znatno više novca u nacionalne proračune nego bilo kakvim smanjenjem godišnjih proračunskih rashoda EU-a; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju da se pobrine za to da se sredstva EU-a nikako ne dodjeljuju subjektima na koje se primjenjuju mjere ograničavanja EU-a (što se odnosi i na ugovaratelje ili podugovaratelje, sudionike radionica i/ili tečajeva osposobljavanja te primatelje financijske potpore koja se daje trećim stranama); |
| --- | --- |

63.

| 64. | uvjeren je da se svakoj pravnoj osobi koja je stvarni vlasnik pravnih subjekata koji primaju sredstva iz proračuna EU-a mora zabraniti primanje sredstava iz postojećeg i budućeg europskog proračuna u skladu s pravilima iz Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. – 2017., uključujući izravna plaćanja u poljoprivredi i sve isplate, rashode, jamstva ili druge koristi navedene u njoj, ako je ta osoba u jasnom sukobu interesa kako je definirano u članku 61. Financijske uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ponavlja svoje dugogodišnje stajalište da bi političke prioritete i buduće izazove EU-a trebalo financirati novim odobrenim sredstvima, a ne smanjenjem odobrenih sredstava za postojeće programe; smatra da bi se to načelo trebalo primjenjivati i na izmjene proračuna; |
| --- | --- |

65.

| 66. | napominje da će proračun za 2021., prvu godinu eventualno dogovorenog sljedećeg VFO-a, biti prvi proračun koji odražava novu proračunsku nomenklaturu; poziva Komisiju da proračunsko tijelo na primjeren način uključi u pripremu proračuna; smatra da nova nomenklatura, koja je usklađenija s prioritetima politike, mora biti i dovoljno detaljna kako bi se proračunskom tijelu omogućilo da djelotvorno ispuni svoju ulogu donositelja odluka, a Parlamentu osobito da ispuni ulogu demokratskog nadzora i kontrole; |
| --- | --- |

66.

| 67. | napominje da će, kao ona grana proračunskog tijela koju izravno biraju građani, Parlament ispuniti svoju političku ulogu i iznijeti prijedloge za pilot-projekte i pripremna djelovanja koja odražavaju njegovu političku viziju za budućnost; obvezuje se da će, u tom kontekstu, predložiti paket pilot-projekata i pripremnih djelovanja razrađenih u bliskoj suradnji sa svakim od svojih odbora kako bi pronašao pravu ravnotežu između političke volje i tehničke izvedivosti, u skladu s procjenom Komisije; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  https://www.ipcc.ch/sr15/

(2)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(6)  SL L 57, 27.2.2020., str. 1.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0449.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0032.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0065.

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0124.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0015.

(13)  SL C 242, 10.7.2018., str. 24.

(14)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/205 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/205

---

P9_TA(2020)0170

Administrativna suradnja u području oporezivanja: produljenje određenih rokova zbog pandemije bolesti COVID-19 *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU zbog hitne potrebe za produljenjem određenih rokova za podnošenje i razmjenu informacija u području oporezivanja u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0197 – C9-0134/2020 – 2020/0081(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2021/C 362/45)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0197), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2020)0197),

| — | uzimajući u obzir članke 113. i 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0134/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 113. i 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0134/2020),

| — | uzimajući u obzir članke 82. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 82. i 163. Poslovnika,

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Kako bi se odredilo trajanje odgode, potrebno je uzeti u obzir da je njezina svrha odgovoriti na izvanrednu situaciju te
  da
  se ne bi trebala narušiti uspostavljena struktura i funkcioniranje Direktive 2011/16/EU. U skladu s time, odgoda bi trebala biti ograničena na trajanje razmjerno poteškoćama u podnošenju i razmjeni informacija koje je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Kako bi se odredilo trajanje odgode, potrebno je uzeti u obzir da je njezina svrha odgovoriti na izvanrednu situaciju te
  da
  se ne bi trebala narušiti uspostavljena struktura i funkcioniranje Direktive 2011/16/EU. U skladu s time, odgoda bi trebala biti ograničena na trajanje razmjerno poteškoćama u podnošenju i razmjeni informacija koje je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19.

| (5) | Kako bi se odredilo trajanje odgode, potrebno je uzeti u obzir da je njezina svrha odgovoriti na izvanrednu situaciju
  . Njome se ne bi trebala podrivati politika Unije za borbu protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i agresivnog poreznog planiranja razmjenom informacija među poreznim upravama
  te se
  stoga
  ne bi trebala narušiti uspostavljena struktura i funkcioniranje Direktive 2011/16/EU. U skladu s time, odgoda bi trebala biti ograničena na trajanje razmjerno poteškoćama u podnošenju i razmjeni informacija koje je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se odredilo trajanje odgode, potrebno je uzeti u obzir da je njezina svrha odgovoriti na izvanrednu situaciju
  . Njome se ne bi trebala podrivati politika Unije za borbu protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i agresivnog poreznog planiranja razmjenom informacija među poreznim upravama
  te se
  stoga
  ne bi trebala narušiti uspostavljena struktura i funkcioniranje Direktive 2011/16/EU. U skladu s time, odgoda bi trebala biti ograničena na trajanje razmjerno poteškoćama u podnošenju i razmjeni informacija koje je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | S obzirom na trenutačnu nesigurnost u pogledu razvoja pandemije bolesti COVID-19, bilo bi korisno i predvidjeti mogućnost jednog dodatnog produljenja razdoblja odgode za podnošenje i razmjenu informacija. To bi bilo nužno ako tijekom dijela ili cijelog razdoblja odgode potraju iznimne okolnosti i ozbiljni rizici za javno zdravlje proizišli iz pandemije, a zbog kojih države članice moraju provesti nove ili nastaviti postojeće mjere ograničenja. Takvo produljenje ne bi trebalo narušiti uspostavljenu strukturu i funkcioniranje Direktive Vijeća 2011/16/EU. Umjesto toga, trebalo bi biti ograničenog i unaprijed određenog trajanja i proporcionalno praktičnim poteškoćama koje uzrokuje privremeno ograničenje. Produljenje ne bi trebalo utjecati na bitne elemente obveze izvješćivanja i razmjene informacija u skladu s tom direktivom. Njime se može samo produljiti rok za ispunjenje tih obveza, pri čemu se treba osigurati da se u konačnici razmijene sve potrebne informacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

S obzirom na trenutačnu nesigurnost u pogledu razvoja pandemije bolesti COVID-19, bilo bi korisno i predvidjeti mogućnost jednog dodatnog produljenja razdoblja odgode za podnošenje i razmjenu informacija. To bi bilo nužno ako tijekom dijela ili cijelog razdoblja odgode potraju iznimne okolnosti i ozbiljni rizici za javno zdravlje proizišli iz pandemije, a zbog kojih države članice moraju provesti nove ili nastaviti postojeće mjere ograničenja. Takvo produljenje ne bi trebalo narušiti uspostavljenu strukturu i funkcioniranje Direktive Vijeća 2011/16/EU. Umjesto toga, trebalo bi biti ograničenog i unaprijed određenog trajanja i proporcionalno praktičnim poteškoćama koje uzrokuje privremeno ograničenje. Produljenje ne bi trebalo utjecati na bitne elemente obveze izvješćivanja i razmjene informacija u skladu s tom direktivom. Njime se može samo produljiti rok za ispunjenje tih obveza, pri čemu se treba osigurati da se u konačnici razmijene sve potrebne informacije.

briše se

Amandman 4

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 2.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 27.b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 27.b




  Produljenje razdoblja odgode | briše se |
| Komisija ima ovlast za donošenje delegiranog akta, u skladu s člankom 27. c, kako bi produljila razdoblje odgode za podnošenje i razmjenu informacija, kako su propisani člankom 8.ab stavcima 12. i 18. te člankom 27.a, za najviše tri dodatna mjeseca. | |
| Komisija može donijeti delegirani akt naveden u prvom podstavku ako su tijekom dijela ili cijelog razdoblja odgode trajno prisutne iznimne okolnosti i ozbiljni rizici za javno zdravlje proizišli iz pandemije bolesti COVID-19, a zbog kojih države članice moraju provoditi mjere ograničenja. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 27.b

Produljenje razdoblja odgode

briše se

Komisija ima ovlast za donošenje delegiranog akta, u skladu s člankom 27. c, kako bi produljila razdoblje odgode za podnošenje i razmjenu informacija, kako su propisani člankom 8.ab stavcima 12. i 18. te člankom 27.a, za najviše tri dodatna mjeseca.

Komisija može donijeti delegirani akt naveden u prvom podstavku ako su tijekom dijela ili cijelog razdoblja odgode trajno prisutne iznimne okolnosti i ozbiljni rizici za javno zdravlje proizišli iz pandemije bolesti COVID-19, a zbog kojih države članice moraju provoditi mjere ograničenja.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 2.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 27.c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članak 27.c




  Izvršavanje delegiranja ovlasti | briše se |
| 1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranog akta iz članka 27.b dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku. | |
| 2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranog akta iz članka 27.b dodjeljuje se Komisiji samo na razdoblje odgode rokova za podnošenje i razmjenu informacija, kako su propisani člankom 8.ab stavcima 12. i 18. te člankom 27.a. | |
| 3.
     
  Vijeće u svakom trenutku može opozvati delegiranje ovlasti iz članka 27.b. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Ne utječe na valjanost delegiranog akta ako je taj akt već na snazi. | |
| 4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. | |
| 5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga priopćuje Vijeću. Prilikom priopćenja delegiranog akta Vijeću navode se razlozi za primjenu hitnog postupka. | |
| 6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 27.b stupa na snagu bez odgode i primjenjuje se sve dok Vijeće ne podnese prigovor. Vijeće može podnijeti prigovor na delegirani akt u roku od pet dana od priopćenja tog akta. U takvom slučaju Komisija bez odgode stavlja dotični akt izvan snage nakon što joj Vijeće priopći svoju odluku o podnošenju prigovora. | |
| 7.
     
  Komisija obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranog akta, o bilo kojem prigovoru u vezi s njim i o opozivu delegiranja ovlasti od strane Vijeća. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Članak 27.c

Izvršavanje delegiranja ovlasti

briše se

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranog akta iz članka 27.b dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranog akta iz članka 27.b dodjeljuje se Komisiji samo na razdoblje odgode rokova za podnošenje i razmjenu informacija, kako su propisani člankom 8.ab stavcima 12. i 18. te člankom 27.a.

3.
     
  Vijeće u svakom trenutku može opozvati delegiranje ovlasti iz članka 27.b. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Ne utječe na valjanost delegiranog akta ako je taj akt već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga priopćuje Vijeću. Prilikom priopćenja delegiranog akta Vijeću navode se razlozi za primjenu hitnog postupka.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 27.b stupa na snagu bez odgode i primjenjuje se sve dok Vijeće ne podnese prigovor. Vijeće može podnijeti prigovor na delegirani akt u roku od pet dana od priopćenja tog akta. U takvom slučaju Komisija bez odgode stavlja dotični akt izvan snage nakon što joj Vijeće priopći svoju odluku o podnošenju prigovora.

7.
     
  Komisija obavješćuje Europski parlament o donošenju delegiranog akta, o bilo kojem prigovoru u vezi s njim i o opozivu delegiranja ovlasti od strane Vijeća.

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/208 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/208

---

P9_TA(2020)0171

Izvanredne privremene potpore u okviru EPFRR-a kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (izmjena Uredbe (EU) br. 1305/2013) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 19. lipnja 2020. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebnih mjera za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru EPFRR-a kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (COM(2020)0186 – C9-0128/2020 – 2020/0075(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 362/46)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0186), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0186),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 42. te članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0128/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 42. te članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0128/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. lipnja 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 4. lipnja 2020. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. i članak 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. i članak 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Mišljenje od 11. lipnja 2020.

---

P9_TC1-COD(2020)0075

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 19. lipnja 2020. radi donošenja Uredbe (EU) 2020/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1305/2013 u pogledu posebne mjere za pružanje izvanredne privremene potpore u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR-a) kao odgovor na izbijanje bolesti COVID-19

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2020/872.)

---

| 8.9.2021 | HR | Službeni list Europske unije | C 362/209 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

HR

Službeni list Europske unije

C 362/209

---

P9_TA(2020)0172

Europska građanska inicijativa: privremene mjere u pogledu rokova za faze prikupljanja, provjere i ispitivanja s obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 19. lipnja 2020. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju privremenih mjera u pogledu vremenskih rokova za faze prikupljanja, provjere i ispitivanja predviđenih Uredbom (EU) 2019/788 o europskoj građanskoj inicijativi s obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2021/C 362/47)

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Svjetska zdravstvena organizacija objavila je 11. ožujka 2020. da je bolest COVID-19 dosegnula razinu globalne pandemije. Ta je pandemija ostavila dramatične i jedinstvene posljedice na države članice. Države članice poduzele su niz mjera ograničavanja kako bi zaustavile ili usporile širenje bolesti COVID-19, uključujući mjere ograničavanja slobodnog kretanja građana, zabrane javnih događanja te zatvaranja trgovina, restorana i škola. Te su mjere dovele do
  gotovo
  potpunog zastoja u javnom životu gotovo svih država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.

Svjetska zdravstvena organizacija objavila je 11. ožujka 2020. da je bolest COVID-19 dosegnula razinu globalne pandemije. Ta je pandemija ostavila dramatične i jedinstvene posljedice na države članice. Države članice poduzele su niz mjera ograničavanja kako bi zaustavile ili usporile širenje bolesti COVID-19, uključujući mjere ograničavanja slobodnog kretanja građana, zabrane javnih događanja te zatvaranja trgovina, restorana i škola. Te su mjere dovele do
  gotovo
  potpunog zastoja u javnom životu gotovo svih država članica.

| 1. | Svjetska zdravstvena organizacija objavila je 11. ožujka 2020. da je bolest COVID-19 dosegnula razinu globalne pandemije. Ta je pandemija ostavila dramatične i jedinstvene posljedice na države članice. Države članice poduzele su niz mjera ograničavanja kako bi zaustavile ili usporile širenje bolesti COVID-19, uključujući mjere ograničavanja slobodnog kretanja građana, zabrane javnih događanja te zatvaranja trgovina, restorana i škola. Te su mjere dovele do potpunog zastoja u javnom životu gotovo svih država članica. |
| --- | --- |

1.

Svjetska zdravstvena organizacija objavila je 11. ožujka 2020. da je bolest COVID-19 dosegnula razinu globalne pandemije. Ta je pandemija ostavila dramatične i jedinstvene posljedice na države članice. Države članice poduzele su niz mjera ograničavanja kako bi zaustavile ili usporile širenje bolesti COVID-19, uključujući mjere ograničavanja slobodnog kretanja građana, zabrane javnih događanja te zatvaranja trgovina, restorana i škola. Te su mjere dovele do potpunog zastoja u javnom životu gotovo svih država članica.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6. | Države članice najavile su da će tek postupno smanjivati razine ograničenja koja su uvedena mjerama za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 kako bi pratile i kontrolirale stanje u javnom zdravstvu. Stoga je primjereno razdoblje predviđeno za prikupljanje izjava o potpori produljiti za šest mjeseci, počevši od 11. ožujka 2020., dana kada je Svjetska zdravstvena organizacija objavila da je bolest dosegnula razinu pandemije. To se produljenje temelji na pretpostavci da će najmanje prvih šest mjeseci od 11. ožujka 2020. u 
  većini
  država članica ili određenom broju država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije na snazi biti mjere koje će znatno ograničiti mogućnosti organizatora da provode lokalne kampanje i prikupljaju izjave o potpori u papirnatom obliku. Razdoblje prikupljanja za inicijative za koje je prikupljanje bilo u tijeku 11. ožujka 2020. stoga bi trebalo produljiti za šest mjeseci. Ako je razdoblje prikupljanja za inicijativu započelo nakon 11. ožujka, to bi razdoblje trebalo razmjerno produljiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

6.

Države članice najavile su da će tek postupno smanjivati razine ograničenja koja su uvedena mjerama za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 kako bi pratile i kontrolirale stanje u javnom zdravstvu. Stoga je primjereno razdoblje predviđeno za prikupljanje izjava o potpori produljiti za šest mjeseci, počevši od 11. ožujka 2020., dana kada je Svjetska zdravstvena organizacija objavila da je bolest dosegnula razinu pandemije. To se produljenje temelji na pretpostavci da će najmanje prvih šest mjeseci od 11. ožujka 2020. u 
  većini
  država članica ili određenom broju država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije na snazi biti mjere koje će znatno ograničiti mogućnosti organizatora da provode lokalne kampanje i prikupljaju izjave o potpori u papirnatom obliku. Razdoblje prikupljanja za inicijative za koje je prikupljanje bilo u tijeku 11. ožujka 2020. stoga bi trebalo produljiti za šest mjeseci. Ako je razdoblje prikupljanja za inicijativu započelo nakon 11. ožujka, to bi razdoblje trebalo razmjerno produljiti.

| 6. | Države članice najavile su da će tek postupno smanjivati razine ograničenja koja su uvedena mjerama za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 kako bi pratile i kontrolirale stanje u javnom zdravstvu. Stoga je primjereno razdoblje predviđeno za prikupljanje izjava o potpori produljiti za šest mjeseci, počevši od 11. ožujka 2020., dana kada je Svjetska zdravstvena organizacija objavila da je bolest dosegnula razinu pandemije. To se produljenje temelji na pretpostavci da će najmanje prvih šest mjeseci od 11. ožujka 2020. u 
  najmanje četvrtini
  država članica ili određenom broju država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije na snazi biti mjere koje će znatno ograničiti mogućnosti organizatora da provode lokalne kampanje i prikupljaju izjave o potpori u papirnatom obliku. Razdoblje prikupljanja za inicijative za koje je prikupljanje bilo u tijeku 11. ožujka 2020. stoga bi trebalo produljiti za šest mjeseci. Ako je razdoblje prikupljanja za inicijativu započelo nakon 11. ožujka, to bi razdoblje trebalo razmjerno produljiti. |
| --- | --- |

6.

Države članice najavile su da će tek postupno smanjivati razine ograničenja koja su uvedena mjerama za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 kako bi pratile i kontrolirale stanje u javnom zdravstvu. Stoga je primjereno razdoblje predviđeno za prikupljanje izjava o potpori produljiti za šest mjeseci, počevši od 11. ožujka 2020., dana kada je Svjetska zdravstvena organizacija objavila da je bolest dosegnula razinu pandemije. To se produljenje temelji na pretpostavci da će najmanje prvih šest mjeseci od 11. ožujka 2020. u 
  najmanje četvrtini
  država članica ili određenom broju država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije na snazi biti mjere koje će znatno ograničiti mogućnosti organizatora da provode lokalne kampanje i prikupljaju izjave o potpori u papirnatom obliku. Razdoblje prikupljanja za inicijative za koje je prikupljanje bilo u tijeku 11. ožujka 2020. stoga bi trebalo produljiti za šest mjeseci. Ako je razdoblje prikupljanja za inicijativu započelo nakon 11. ožujka, to bi razdoblje trebalo razmjerno produljiti.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7. | Budući da je kraj pandemije u Uniji teško predvidjeti, primjereno je ovlastiti Komisiju za donošenje provedbenih akata radi daljnjeg produljenja razdoblja prikupljanja za inicijative za koje razdoblje prikupljanja još bude u tijeku 11. rujna 2020. u slučajevima u kojima će i dalje postojati izvanredne okolnosti povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Šestomjesečno produljenje razdoblja prikupljanja propisano ovom Uredbom trebalo bi biti dovoljno da Komisija odluči je li opravdano dodatno produljiti razdoblje prikupljanja. Tim bi se ovlastima Komisiji trebalo omogućiti i donošenje provedbenih akata za produljenje razdoblja prikupljanja u slučaju nove javnozdravstvene krize povezane s novim izbijanjem bolesti COVID-19 ako
  većina
  država članica ili određen broj država članica koje čine 35 % stanovništva Unije uvede mjere koje bi mogle imati jednak učinak. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

7.

Budući da je kraj pandemije u Uniji teško predvidjeti, primjereno je ovlastiti Komisiju za donošenje provedbenih akata radi daljnjeg produljenja razdoblja prikupljanja za inicijative za koje razdoblje prikupljanja još bude u tijeku 11. rujna 2020. u slučajevima u kojima će i dalje postojati izvanredne okolnosti povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Šestomjesečno produljenje razdoblja prikupljanja propisano ovom Uredbom trebalo bi biti dovoljno da Komisija odluči je li opravdano dodatno produljiti razdoblje prikupljanja. Tim bi se ovlastima Komisiji trebalo omogućiti i donošenje provedbenih akata za produljenje razdoblja prikupljanja u slučaju nove javnozdravstvene krize povezane s novim izbijanjem bolesti COVID-19 ako
  većina
  država članica ili određen broj država članica koje čine 35 % stanovništva Unije uvede mjere koje bi mogle imati jednak učinak.

| 7. | Budući da je kraj pandemije u Uniji teško predvidjeti, primjereno je ovlastiti Komisiju za donošenje provedbenih akata radi daljnjeg produljenja razdoblja prikupljanja za inicijative za koje razdoblje prikupljanja još bude u tijeku 11. rujna 2020. u slučajevima u kojima će i dalje postojati izvanredne okolnosti povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Šestomjesečno produljenje razdoblja prikupljanja propisano ovom Uredbom trebalo bi biti dovoljno da Komisija odluči je li opravdano dodatno produljiti razdoblje prikupljanja. Tim bi se ovlastima Komisiji trebalo omogućiti i donošenje provedbenih akata za produljenje razdoblja prikupljanja u slučaju nove javnozdravstvene krize povezane s novim izbijanjem bolesti COVID-19 ako
  najmanje četvrtina
  država članica ili određen broj država članica koje čine 35 % stanovništva Unije uvede mjere koje bi mogle imati jednak učinak. |
| --- | --- |

7.

Budući da je kraj pandemije u Uniji teško predvidjeti, primjereno je ovlastiti Komisiju za donošenje provedbenih akata radi daljnjeg produljenja razdoblja prikupljanja za inicijative za koje razdoblje prikupljanja još bude u tijeku 11. rujna 2020. u slučajevima u kojima će i dalje postojati izvanredne okolnosti povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Šestomjesečno produljenje razdoblja prikupljanja propisano ovom Uredbom trebalo bi biti dovoljno da Komisija odluči je li opravdano dodatno produljiti razdoblje prikupljanja. Tim bi se ovlastima Komisiji trebalo omogućiti i donošenje provedbenih akata za produljenje razdoblja prikupljanja u slučaju nove javnozdravstvene krize povezane s novim izbijanjem bolesti COVID-19 ako
  najmanje četvrtina
  država članica ili određen broj država članica koje čine 35 % stanovništva Unije uvede mjere koje bi mogle imati jednak učinak.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija obavješćuje organizatore i države članice o odobrenom produljenju za predmetne inicijative i svoju odluku objavljuje u internetskom registru iz članka 4. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/788. Komisija u Službenom listu Europske unije također objavljuje popis svih takvih inicijativa i novo razdoblje prikupljanja za svaku inicijativu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija obavješćuje organizatore i države članice o odobrenom produljenju za predmetne inicijative i svoju odluku objavljuje u internetskom registru iz članka 4. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/788. Komisija u Službenom listu Europske unije također objavljuje popis svih takvih inicijativa i novo razdoblje prikupljanja za svaku inicijativu.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Komisija može donositi provedbene akte za produljenje najduljih razdoblja prikupljanja za inicijative iz stavka 1. ako
  većina
  država članica ili određeni broj država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije nakon 11. rujna 2020. nastavi primjenjivati mjere za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 koje organizatorima znatno onemogućuju prikupljanje izjava o potpori u papirnatom obliku i obavješćivanje javnosti o inicijativama koje su u tijeku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.

Komisija može donositi provedbene akte za produljenje najduljih razdoblja prikupljanja za inicijative iz stavka 1. ako
  većina
  država članica ili određeni broj država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije nakon 11. rujna 2020. nastavi primjenjivati mjere za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 koje organizatorima znatno onemogućuju prikupljanje izjava o potpori u papirnatom obliku i obavješćivanje javnosti o inicijativama koje su u tijeku.

| 2. | Komisija može donositi provedbene akte za produljenje najduljih razdoblja prikupljanja za inicijative iz stavka 1. ako
  najmanje četvrtina
  država članica ili određeni broj država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije nakon 11. rujna 2020. nastavi primjenjivati mjere za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 koje organizatorima znatno onemogućuju prikupljanje izjava o potpori u papirnatom obliku i obavješćivanje javnosti o inicijativama koje su u tijeku. |
| --- | --- |

2.

Komisija može donositi provedbene akte za produljenje najduljih razdoblja prikupljanja za inicijative iz stavka 1. ako
  najmanje četvrtina
  država članica ili određeni broj država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije nakon 11. rujna 2020. nastavi primjenjivati mjere za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 koje organizatorima znatno onemogućuju prikupljanje izjava o potpori u papirnatom obliku i obavješćivanje javnosti o inicijativama koje su u tijeku.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija može donositi provedbene akte za produljenje najduljih razdoblja prikupljanja za inicijative za koje prikupljanje bude u tijeku u trenutku ponovnog izbijanja bolesti COVID-19 zbog kojeg bi
  većina
  država članica ili određeni broj država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije morali uvesti mjere koje u jednakoj mjeri utječu na organizatore tih inicijativa. | Komisija može donositi provedbene akte za produljenje najduljih razdoblja prikupljanja za inicijative za koje prikupljanje bude u tijeku u trenutku ponovnog izbijanja bolesti COVID-19 zbog kojeg bi
  barem jedna četvrtina
  država članica ili određeni broj država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije morali uvesti mjere koje u jednakoj mjeri utječu na organizatore tih inicijativa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Komisija može donositi provedbene akte za produljenje najduljih razdoblja prikupljanja za inicijative za koje prikupljanje bude u tijeku u trenutku ponovnog izbijanja bolesti COVID-19 zbog kojeg bi
  većina
  država članica ili određeni broj država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije morali uvesti mjere koje u jednakoj mjeri utječu na organizatore tih inicijativa.

Komisija može donositi provedbene akte za produljenje najduljih razdoblja prikupljanja za inicijative za koje prikupljanje bude u tijeku u trenutku ponovnog izbijanja bolesti COVID-19 zbog kojeg bi
  barem jedna četvrtina
  država članica ili određeni broj država članica koje čine više od 35 % stanovništva Unije morali uvesti mjere koje u jednakoj mjeri utječu na organizatore tih inicijativa.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 6. stavka 2. i u njima se utvrđuju inicijative na koje se to odnosi i
  novi datum završetka njihova razdoblja prikupljanja. | U provedbenim aktima iz prvog i drugog podstavka utvrđuju se inicijative za koje se produžuje rok za prikupljanje izjava,
  novi datum završetka njihova razdoblja prikupljanja
  i rezultati procjene iz petog podstavka
  . |
| | Provedbeni akti iz ovog stavka donose se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 6. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ti se provedbeni akti donose u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 6. stavka 2. i u njima se utvrđuju inicijative na koje se to odnosi i
  novi datum završetka njihova razdoblja prikupljanja.

U provedbenim aktima iz prvog i drugog podstavka utvrđuju se inicijative za koje se produžuje rok za prikupljanje izjava,
  novi datum završetka njihova razdoblja prikupljanja
  i rezultati procjene iz petog podstavka
  .

Provedbeni akti iz ovog stavka donose se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 6. stavka 2.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 2. – podstavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Da bi se ocijenilo jesu li ispunjeni uvjeti iz prvog i drugog podstavka,
  države članice dužne su Komisiji na zahtjev dostaviti informacije o mjerama koje su poduzele ili namjeravaju poduzeti za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19
  . | Države članice Komisiji na zahtjev pružaju informacije o mjerama koje su poduzele ili ih namjeravaju poduzeti kao odgovor na pandemiju COVID-a 19 ili kao odgovor na novi val širenja COVID-a 19. |
| | Da bi se ocijenilo jesu li ispunjeni uvjeti iz prvog i drugog podstavka,
  Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju detaljni kriteriji za takvu ocjenu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Da bi se ocijenilo jesu li ispunjeni uvjeti iz prvog i drugog podstavka,
  države članice dužne su Komisiji na zahtjev dostaviti informacije o mjerama koje su poduzele ili namjeravaju poduzeti za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19
  .

Države članice Komisiji na zahtjev pružaju informacije o mjerama koje su poduzele ili ih namjeravaju poduzeti kao odgovor na pandemiju COVID-a 19 ili kao odgovor na novi val širenja COVID-a 19.

Da bi se ocijenilo jesu li ispunjeni uvjeti iz prvog i drugog podstavka,
  Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju detaljni kriteriji za takvu ocjenu
  .

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Neovisno o članku 14. stavku 2. i članku 15. stavku 1. Uredbe (EU) 2019/788, ako Europski parlament ili Komisija od 11. ožujka 2020. imaju poteškoća u organiziranju javnog saslušanja odnosno sastanka s organizatorima zbog mjera za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 koje poduzima država članica u kojoj te institucije planiraju organizirati saslušanje odnosno sastanak, dužni su organizirati saslušanje odnosno sastanak čim to dopusti javnozdravstvena situacija u dotičnoj državi članici. | (1)   Neovisno o članku 14. stavku 2. i članku 15. stavku 1. Uredbe (EU) 2019/788, ako Europski parlament ili Komisija od 11. ožujka 2020. imaju poteškoća u organiziranju javnog saslušanja odnosno sastanka s organizatorima zbog mjera za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 koje poduzima država članica u kojoj te institucije planiraju organizirati saslušanje odnosno sastanak, dužni su organizirati saslušanje odnosno sastanak čim to dopusti javnozdravstvena situacija u dotičnoj državi članici
  ili, ako se organizatori dogovore o sudjelovanju na saslušanju ili sastanku na daljinu, čim se s institucijama dogovore o terminu za takvo saslušanje odnosno sastanak
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)   Neovisno o članku 14. stavku 2. i članku 15. stavku 1. Uredbe (EU) 2019/788, ako Europski parlament ili Komisija od 11. ožujka 2020. imaju poteškoća u organiziranju javnog saslušanja odnosno sastanka s organizatorima zbog mjera za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 koje poduzima država članica u kojoj te institucije planiraju organizirati saslušanje odnosno sastanak, dužni su organizirati saslušanje odnosno sastanak čim to dopusti javnozdravstvena situacija u dotičnoj državi članici.

(1)   Neovisno o članku 14. stavku 2. i članku 15. stavku 1. Uredbe (EU) 2019/788, ako Europski parlament ili Komisija od 11. ožujka 2020. imaju poteškoća u organiziranju javnog saslušanja odnosno sastanka s organizatorima zbog mjera za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 koje poduzima država članica u kojoj te institucije planiraju organizirati saslušanje odnosno sastanak, dužni su organizirati saslušanje odnosno sastanak čim to dopusti javnozdravstvena situacija u dotičnoj državi članici
  ili, ako se organizatori dogovore o sudjelovanju na saslušanju ili sastanku na daljinu, čim se s institucijama dogovore o terminu za takvo saslušanje odnosno sastanak
  .

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom.

1

---