# Uradni list C 361/2021

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 361 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 648. september 2021 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 361

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 648. september 2021

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupščina Euronest |
| 2021/C 361/01 | Resolucija o krepitvi demokratičnih procesov: vloga političnih strank, civilne družbe, poštenega volilnega okolja ter svobodnih in pluralističnih medijev | 1 |
| 2021/C 361/02 | Resolucija o sinergijah med izobraževanjem in gospodarstvom v EU in državah vzhodnega partnerstva | 10 |
| 2021/C 361/03 | Resolucija – Energetski učinkovitosti, diverzifikaciji in neodvisnosti naproti; obravnavanje potreb po okrepitvi evropske energetske politike in preprečevanje ogrožanja energetske varnosti v vzhodnem partnerstvu | 20 |
| 2021/C 361/04 | Resolucija o kakovosti življenja, vključno z dobrimi sistemi zdravstvenega varstva in vzdržno pokojninsko reformo v EU in državah vzhodnega partnerstva | 26 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščina Euronest

2021/C 361/01

Resolucija o krepitvi demokratičnih procesov: vloga političnih strank, civilne družbe, poštenega volilnega okolja ter svobodnih in pluralističnih medijev

1

2021/C 361/02

Resolucija o sinergijah med izobraževanjem in gospodarstvom v EU in državah vzhodnega partnerstva

10

2021/C 361/03

Resolucija – Energetski učinkovitosti, diverzifikaciji in neodvisnosti naproti; obravnavanje potreb po okrepitvi evropske energetske politike in preprečevanje ogrožanja energetske varnosti v vzhodnem partnerstvu

20

2021/C 361/04

Resolucija o kakovosti življenja, vključno z dobrimi sistemi zdravstvenega varstva in vzdržno pokojninsko reformo v EU in državah vzhodnega partnerstva

26

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Parlamentarna skupščina Euronest

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 361/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 361/1

---

RESOLUCIJA

o krepitvi demokratičnih procesov: vloga političnih strank, civilne družbe, poštenega volilnega okolja ter svobodnih in pluralističnih medijev

(2021/C 361/01)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in njegovih prejšnjih izjav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in njegovih prejšnjih izjav,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. aprila 2012 o krepitvi civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, vključno z vprašanjem sodelovanja med vlado in civilno družbo ter vprašanjem reform, katerih namen je krepitev civilne družbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. aprila 2012 o krepitvi civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, vključno z vprašanjem sodelovanja med vlado in civilno družbo ter vprašanjem reform, katerih namen je krepitev civilne družbe,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 1. novembra 2017 o zagotavljanju svobode in integritete medijev v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 1. novembra 2017 o zagotavljanju svobode in integritete medijev v EU in vzhodnoevropskih partnerskih državah,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 19. decembra 2019 o parlamentarnem nadzoru kot orodju za krepitev demokracije, odgovornosti in učinkovitosti državnih institucij v državah vzhodnega partnerstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 19. decembra 2019 o parlamentarnem nadzoru kot orodju za krepitev demokracije, odgovornosti in učinkovitosti državnih institucij v državah vzhodnega partnerstva,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2006 o evropskih političnih strankah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 23. marca 2006 o evropskih političnih strankah,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2011 o uporabi Uredbe (ES) št. 2004/2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 6. aprila 2011 o uporabi Uredbe (ES) št. 2004/2003 o predpisih, ki urejajo delovanje političnih strank na evropski ravni, in pravilih glede njihovega financiranja,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o izboljšavi praktičnih dogovorov za izvedbo evropskih volitev leta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 4. julija 2013 o izboljšavi praktičnih dogovorov za izvedbo evropskih volitev leta 2014,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2015 o reformi volilne zakonodaje Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. novembra 2015 o reformi volilne zakonodaje Evropske unije,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2013 o Listini EU: določitev standardov za svobodo medijev v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2013 o Listini EU: določitev standardov za svobodo medijev v EU,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2018 o pluralnosti in svobodi medijev v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 3. maja 2018 o pluralnosti in svobodi medijev v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o tujem vmešavanju v volitve ter dezinformacijah v nacionalnih in evropskih demokratičnih procesih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o tujem vmešavanju v volitve ter dezinformacijah v nacionalnih in evropskih demokratičnih procesih,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o potrebi po oblikovanju instrumenta za evropske vrednote za podporo organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo temeljne vrednote v Evropski uniji na lokalni in nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. aprila 2018 o potrebi po oblikovanju instrumenta za evropske vrednote za podporo organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo temeljne vrednote v Evropski uniji na lokalni in nacionalni ravni,

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020,

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in visokega predstavnika z dne 9. junija 2017 z naslovom Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate ter njunega skupnega sporočila z dne 18. marca 2020 z naslovom Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in visokega predstavnika z dne 9. junija 2017 z naslovom Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate ter njunega skupnega sporočila z dne 18. marca 2020 z naslovom Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020,

| — | ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za tuje vmešavanje v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, in določitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta z dne 18. junija 2020 o ustanovitvi posebnega odbora za tuje vmešavanje v demokratične procese v Evropski uniji, tudi dezinformacije, in določitvi njegovih pristojnosti, številčne sestave in mandata,

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU na eni ter Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino na drugi strani,

| — | ob upoštevanju Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med EU na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, ki je začel veljati 1. marca 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med EU na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani, ki je začel veljati 1. marca 2021,

| — | ob upoštevanju ustreznih resolucij Parlamentarne skupščine Sveta Evrope (PACE), vključno z resolucijami o kodeksu dobre prakse za politične stranke (2007), o grožnjah svobodi medijev in varnosti novinarjev (2020) ter o določitvi minimalnih standardov za volilne sisteme, da bi zagotovili podlago za svobodne in poštene volitve (2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih resolucij Parlamentarne skupščine Sveta Evrope (PACE), vključno z resolucijami o kodeksu dobre prakse za politične stranke (2007), o grožnjah svobodi medijev in varnosti novinarjev (2020) ter o določitvi minimalnih standardov za volilne sisteme, da bi zagotovili podlago za svobodne in poštene volitve (2020),

| A. | ker krepitev demokratičnih procesov ostaja ključni cilj sodelovanja med EU in državami vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

A.

ker krepitev demokratičnih procesov ostaja ključni cilj sodelovanja med EU in državami vzhodnega partnerstva;

| B. | ker so demokracija, pravna država in temeljne pravice zelo pomembne za pravilno delovanje državnih institucij, političnih strank, civilne družbe in medijev na nacionalni in nadnacionalni ravni; |
| --- | --- |

B.

ker so demokracija, pravna država in temeljne pravice zelo pomembne za pravilno delovanje državnih institucij, političnih strank, civilne družbe in medijev na nacionalni in nadnacionalni ravni;

| C. | ker je za reševanje težav, s katerimi se soočajo demokratične institucije, nujno treba poiskati rešitve za spopadanje s prihodnjimi izzivi, ki bodo posledica krize zaradi pandemije covida-19; poudarja, da bi morali biti vsi sprejeti ukrepi jasni, potrebni in strogo sorazmerni, zlasti glede na kratenje in omejevanje temeljnih svoboščin, ki bi lahko imeli resne posledice za politično življenje, volitve, civilno družbo in medije; |
| --- | --- |

C.

ker je za reševanje težav, s katerimi se soočajo demokratične institucije, nujno treba poiskati rešitve za spopadanje s prihodnjimi izzivi, ki bodo posledica krize zaradi pandemije covida-19; poudarja, da bi morali biti vsi sprejeti ukrepi jasni, potrebni in strogo sorazmerni, zlasti glede na kratenje in omejevanje temeljnih svoboščin, ki bi lahko imeli resne posledice za politično življenje, volitve, civilno družbo in medije;

| D. | ker je za spodbujanje in zaščito enakih pravic ter pravice do politične udeležbe za vse potreben razvoj vključujočih in odpornih družb, v katerih se sliši glas vseh; |
| --- | --- |

D.

ker je za spodbujanje in zaščito enakih pravic ter pravice do politične udeležbe za vse potreben razvoj vključujočih in odpornih družb, v katerih se sliši glas vseh;

| E. | ker osnovo demokratične družbe, ki temelji na pravni državi, tvori tudi svobodno in neodvisno delovanje opozicije, organizacij civilne družbe in medijev; ker so politične stranke, civilna družba, pošteno volilno okolje ter svobodni in pluralistični mediji osnovni elementi demokratičnega procesa; |
| --- | --- |

E.

ker osnovo demokratične družbe, ki temelji na pravni državi, tvori tudi svobodno in neodvisno delovanje opozicije, organizacij civilne družbe in medijev; ker so politične stranke, civilna družba, pošteno volilno okolje ter svobodni in pluralistični mediji osnovni elementi demokratičnega procesa;

| F. | ker so za večjo prepoznavnost demokratičnih vrednot in načel ter za krepitev odgovornosti, preglednosti in dostopa do informacij potrebna ustrezna prizadevanja držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva, vključno z njihovimi organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pa tudi institucij in agencij; |
| --- | --- |

F.

ker so za večjo prepoznavnost demokratičnih vrednot in načel ter za krepitev odgovornosti, preglednosti in dostopa do informacij potrebna ustrezna prizadevanja držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva, vključno z njihovimi organi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pa tudi institucij in agencij;

| G. | ker so krepitev zakonodajne zmogljivosti držav vzhodnega partnerstva za oblikovanje učinkovitega modela finančne preglednosti političnih strank in trdnih pravil za izvajanje volilnih kampanj, nadaljnji razvoj neodvisnih javnih medijev ter vključevanje civilne družbe v demokratične procese izjemno pomembni, zato bi jih morala Evropska unija še naprej podpirati, države članice pa spoštovati; |
| --- | --- |

G.

ker so krepitev zakonodajne zmogljivosti držav vzhodnega partnerstva za oblikovanje učinkovitega modela finančne preglednosti političnih strank in trdnih pravil za izvajanje volilnih kampanj, nadaljnji razvoj neodvisnih javnih medijev ter vključevanje civilne družbe v demokratične procese izjemno pomembni, zato bi jih morala Evropska unija še naprej podpirati, države članice pa spoštovati;

| H. | ker lahko ohranjanje ravnovesja političnih sistemov držav vzhodnega partnerstva in držav članic EU z ustreznim sistemom zavor in ravnovesij med različnimi institucijami okrepi sposobnost držav za oblikovanje učinkovitega odgovora, in sicer z okrepljenim mednarodnim in evropskim sodelovanjem, vključno z izmenjavo najboljše prakse in metodologij, saj nobena od naših družb ni imuna na sedanje skupne izzive, kot so pandemije, migracijske krize, dezinformacije ali neliberalne težnje; |
| --- | --- |

H.

ker lahko ohranjanje ravnovesja političnih sistemov držav vzhodnega partnerstva in držav članic EU z ustreznim sistemom zavor in ravnovesij med različnimi institucijami okrepi sposobnost držav za oblikovanje učinkovitega odgovora, in sicer z okrepljenim mednarodnim in evropskim sodelovanjem, vključno z izmenjavo najboljše prakse in metodologij, saj nobena od naših družb ni imuna na sedanje skupne izzive, kot so pandemije, migracijske krize, dezinformacije ali neliberalne težnje;

| I. | ker bi bilo treba poglobiti sodelovanje med regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, kot so Svet Evrope, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi ter Organizacija združenih narodov, da bi ustvarili nove sinergije, preprečili morebitne demokratične primanjkljaje in se spoprijeli s sedanjimi in nastajajočimi izzivi, kot je pandemija covida-19; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba poglobiti sodelovanje med regionalnimi in mednarodnimi organizacijami, kot so Svet Evrope, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi ter Organizacija združenih narodov, da bi ustvarili nove sinergije, preprečili morebitne demokratične primanjkljaje in se spoprijeli s sedanjimi in nastajajočimi izzivi, kot je pandemija covida-19;

| J. | ker lahko okrepljena demokratična udeležba prek političnih strank, ki temeljijo na obsežnem članstvu in jasnih političnih programih, institucionalnih mehanizmov za vključevanje civilne družbe, neodvisnih in odgovornih medijev ter stabilnih volilnih okvirov spodbudi izvajanje še več modelov upravljanja od spodaj navzgor in izboljšanje njegove kakovosti, s čimer se krepi odpornost demokratičnih institucij in procesov, tudi proti zunanjemu vmešavanju; |
| --- | --- |

J.

ker lahko okrepljena demokratična udeležba prek političnih strank, ki temeljijo na obsežnem članstvu in jasnih političnih programih, institucionalnih mehanizmov za vključevanje civilne družbe, neodvisnih in odgovornih medijev ter stabilnih volilnih okvirov spodbudi izvajanje še več modelov upravljanja od spodaj navzgor in izboljšanje njegove kakovosti, s čimer se krepi odpornost demokratičnih institucij in procesov, tudi proti zunanjemu vmešavanju;

| K. | ker politično motivirana sojenja predstavnikom opozicije, ki so žal dolgoletna praksa v nekaterih državah vzhodnega partnerstva, povzročajo dvome o neodvisnosti sodstva pred političnim vmešavanjem in s tem slabijo demokratični proces; |
| --- | --- |

K.

ker politično motivirana sojenja predstavnikom opozicije, ki so žal dolgoletna praksa v nekaterih državah vzhodnega partnerstva, povzročajo dvome o neodvisnosti sodstva pred političnim vmešavanjem in s tem slabijo demokratični proces;

| L. | ker velika finančna odvisnost nekaterih političnih strank v državah vzhodnega partnerstva od velikih industrijskih skupin ali oligarhov kaže na potrebo po natančnejši zakonodaji o članarinah, dostopu do javnih sredstev in financiranju kampanj, s katero bi preprečili, da bi denar iz nepoštenih kriminalnih dejavnosti vplival na demokratične procese; |
| --- | --- |

L.

ker velika finančna odvisnost nekaterih političnih strank v državah vzhodnega partnerstva od velikih industrijskih skupin ali oligarhov kaže na potrebo po natančnejši zakonodaji o članarinah, dostopu do javnih sredstev in financiranju kampanj, s katero bi preprečili, da bi denar iz nepoštenih kriminalnih dejavnosti vplival na demokratične procese;

| M. | ker so opazni negativni trendi, povezani z monopolizacijo oblasti v nekaterih državah članicah EU, ki vzbujajo zaskrbljenost glede ohranjanja in krepitve demokratičnih institucij, delitve oblasti, uporabe načela zavor in ravnovesij, neodvisnosti sodstva in medijev ter razvoja civilne družbe; |
| --- | --- |

M.

ker so opazni negativni trendi, povezani z monopolizacijo oblasti v nekaterih državah članicah EU, ki vzbujajo zaskrbljenost glede ohranjanja in krepitve demokratičnih institucij, delitve oblasti, uporabe načela zavor in ravnovesij, neodvisnosti sodstva in medijev ter razvoja civilne družbe;

| N. | ker je treba v boju proti dezinformacijam omogočiti dostop do verodostojnih virov za najnovejše informacije in spodbujati zanesljive vire, da bi zmanjšali vidnost lažnih ali zavajajočih vsebin ter odstranili škodljive in nezakonite vsebine; |
| --- | --- |

N.

ker je treba v boju proti dezinformacijam omogočiti dostop do verodostojnih virov za najnovejše informacije in spodbujati zanesljive vire, da bi zmanjšali vidnost lažnih ali zavajajočih vsebin ter odstranili škodljive in nezakonite vsebine;

| O. | ker se Ruska federacija vmešava v demokratične procese držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva bodisi neposredno bodisi z uporabo posrednikov iz poslovnih, medijskih ali političnih krogov, s čimer ogroža suverenost, neodvisnost in varnost teh držav; |
| --- | --- |

O.

ker se Ruska federacija vmešava v demokratične procese držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva bodisi neposredno bodisi z uporabo posrednikov iz poslovnih, medijskih ali političnih krogov, s čimer ogroža suverenost, neodvisnost in varnost teh držav;

| P. | ker Ruska federacija še naprej očitno krši suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine in Gruzije, spodkopava varnostne in humanitarne razmere ter razmere na področju človekovih pravic ter krši temeljna načela in norme mednarodnega prava v okupiranih gruzijskih regijah Abhazija in Chinvalska regija/Južna Osetija, pa tudi v nezakonito okupirani Avtonomni republiki Krim, mestu Sevastopol ter na nekaterih območjih regij Doneck in Lugansk v Ukrajini; |
| --- | --- |

P.

ker Ruska federacija še naprej očitno krši suverenost in ozemeljsko celovitost Ukrajine in Gruzije, spodkopava varnostne in humanitarne razmere ter razmere na področju človekovih pravic ter krši temeljna načela in norme mednarodnega prava v okupiranih gruzijskih regijah Abhazija in Chinvalska regija/Južna Osetija, pa tudi v nezakonito okupirani Avtonomni republiki Krim, mestu Sevastopol ter na nekaterih območjih regij Doneck in Lugansk v Ukrajini;

| Q. | obsoja stalno okupacijo in ukrepe, sprejete za de facto priključitev gruzijskih regij Abhazija in Chinvalska regija/Južna Osetija, ter tudi poskus priključitve Avtonomne republike Krim in še vedno trajajočo oboroženo agresijo Ruske federacije na vzhodu Ukrajine, pri čemer poziva mednarodno skupnost, naj okrepi prizadevanja za ponovno vzpostavitev suverenosti Gruzije in Ukrajine ter njune ozemeljske celovitosti znotraj njunih mednarodno priznanih meja; |
| --- | --- |

Q.

obsoja stalno okupacijo in ukrepe, sprejete za de facto priključitev gruzijskih regij Abhazija in Chinvalska regija/Južna Osetija, ter tudi poskus priključitve Avtonomne republike Krim in še vedno trajajočo oboroženo agresijo Ruske federacije na vzhodu Ukrajine, pri čemer poziva mednarodno skupnost, naj okrepi prizadevanja za ponovno vzpostavitev suverenosti Gruzije in Ukrajine ter njune ozemeljske celovitosti znotraj njunih mednarodno priznanih meja;

| R. | ker sta varovanje svobode doma in krepitev podpore zunanji politiki, ki varuje temeljne vrednote in pravice v tujini, ključna za boljše razumevanje demokratičnih načel v javnosti, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

R.

ker sta varovanje svobode doma in krepitev podpore zunanji politiki, ki varuje temeljne vrednote in pravice v tujini, ključna za boljše razumevanje demokratičnih načel v javnosti, zlasti med mladimi;

| S. | ker so volitve 9. avgusta 2020 v Belorusiji številni beloruski državljani in predstavniki beloruske civilne družbe ter mednarodni akterji označili za „ukradene volitve“; |
| --- | --- |

S.

ker so volitve 9. avgusta 2020 v Belorusiji številni beloruski državljani in predstavniki beloruske civilne družbe ter mednarodni akterji označili za „ukradene volitve“;

| T. | ker protesti, ki obsojajo uradne rezultate beloruskih volitev, potekajo po vsej državi; |
| --- | --- |

T.

ker protesti, ki obsojajo uradne rezultate beloruskih volitev, potekajo po vsej državi;

Vloga političnih strank

| 1. | ugotavlja, da imajo politične stranke pomembno vlogo na vseh ravneh družbe, saj združujejo interese in stališča, oblikujejo politične odgovore na politične probleme in družbene izzive ter jih prek izvoljenih predstavnikov usmerjajo v politični sistem, s čimer spodbujajo dejansko udeležbo vseh državljanov in predstavnikov vseh narodnosti, ki živijo v državi, ne le v času volitev, ampak tudi v vseh drugih vidikih političnega življenja; v zvezi s tem poudarja, da je treba nestabilnost političnega okolja v večini držav vzhodnega partnerstva obravnavati s krepitvijo vloge političnih strank, da bi utrdili demokratične standarde in okrepili zaupanje državljanov v državne institucije in demokratične procese; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva nacionalne parlamente, naj okrepijo neodvisno in nepristransko sodstvo ter sprejmejo zakonodajo v korist preglednega financiranja strank, zlasti z določitvijo pravne odgovornosti političnih strank za sprejemanje donacij iz neznanih ali kriminalnih virov ali iz virov, ki so namenjeni izkrivljanju in spodkopavanju demokracije, zagovarjajo terorizem ali spodbujajo vojno in državljanske konflikte, ter z lažjim prepoznavanjem plačanega političnega oglaševanja in organizacij, ki so zanj odgovorne; poudarja, da politična korupcija uničuje zaupanje državljanov v državne institucije, izvoljene predstavnike in politične akterje ter bo na koncu spodkopala demokratični sistem zavor in ravnovesij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva politične stranke, naj še naprej krepijo demokracijo znotraj strank in spoštujejo načelo enakosti spolov, ter jih spodbuja, naj povečajo svojo raznolikost, da bi bolje zastopale družbe, ki jim služijo, na primer z zagotavljanjem boljše zastopanosti žensk in manjšin na listah kandidatov in med izvoljenimi poslanci; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva nacionalne organe, naj kaznujejo kupovanje glasov v vseh oblikah in uporabo upravnih sredstev v kampanjah; uvesti bi bilo treba ustrezne odvračilne sankcije, vključno z omejevanjem dostopa do državnega financiranja za kršitelje; sprejeti bi bilo treba ustrezne ukrepe za preprečevanje vseh oblik sovražnega govora, spodbujanja k nasilju, lažnih novic in napačnih informacij za politično korist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva nacionalne parlamente, naj sprejmejo zakonodajo o zagotavljanju pravic opozicijskih strank in njihovih političnih skupin, zastopanih v parlamentu in lokalnih svetih, da bi lahko spremljale izražene namere in dejavnosti, ki jih izvajajo izvršilne oblasti; meni, da bo to prispevalo k doseganju preglednosti sprejetih odločitev in izboljšalo nadzor nad spoštovanjem pravne države in porabo javnih financ, kar je pomembno za zagotavljanje kakovosti politične razprave in javnih storitev, ki jih zagotavlja vlada, ter bo pomagalo zagotoviti tudi ustrezno vlogo opozicije, vključno z njeno pravico do političnega izražanja svojih pogledov in stališč; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža resno zaskrbljenost zaradi primerov politično motiviranih sodnih postopkov zoper voditelje in člane opozicijskih strank ter tiste, ki se ne strinjajo s stališčem vlade v državah vzhodnega partnerstva; poziva vlade, naj se vzdržijo uporabe svojih podrejenih struktur ali tovrstnih politično motiviranih sodnih zadev ter naj izvajajo najvišje standarde pravne države, zlasti glede neodvisnosti sodstva in pravice do poštenega sojenja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vse predstavnike političnih strank, naj preprečijo nadlegovanje političnih akterjev, ki se morajo drug do drugega, tudi do nasprotnikov, vesti pravično in spoštljivo, ter naj zaščitijo svobodo izražanja, združevanja in zbiranja, vključno s pravico do mirnih demonstracij, da bi spodbudili politično razpravo na podlagi vprašanj in okrepili zaupanje državljanov v demokratične procese; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Evropsko komisijo, naj ponudi tehnično podporo za krepitev parlamentarnega nadzora v vseh državah vzhodnega partnerstva in državah članicah EU, da bi zmanjšali obstoječe vrzeli v učinkovitih mehanizmih odzivanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva oblasti držav vzhodnega partnerstva, naj ustvarijo ustrezne pogoje za večjo vključenost civilne družbe, srednjega razreda ter malih in srednjih podjetij v politične zadeve; priznava pomen civilnega nadzora nad spoštovanjem in izvajanjem demokratičnih načel in vrednot ter za odkrivanje koruptivnih praks, goljufij in navzkrižja interesov ter poročanje o njih, da bi zmanjšali vlogo oligarhov v političnem življenju; poziva politične stranke, naj prednost namenijo svojemu delu v zvezi s pripravo celovitih političnih programov in zastopanjem širokih interesov družbe kot celote; |
| --- | --- |

9.

| 10. | spodbuja vse politične stranke, naj se vključijo v oblikovanje novih oblik večstrankarstva in sodelovanja, da bi opredelile strateške cilje za svojo državo in regijo; poudarja, da je raznolikost političnih ideologij in stališč bistvena za pravilno delovanje parlamenta, ki zastopa vse državljane in deluje v njihovo korist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva politične stranke, naj si prizadevajo za jasne programe s konkretnimi načrti politik; poudarja, da je mogoče politično kulturo v družbi okrepiti le z izvajanjem preglednih političnih odločitev, političnim izobraževanjem v šolah in na univerzah ter z bojem proti populizmu in radikalizmu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | spodbuja politične stranke, naj uporabijo digitalizacijo za neposredno komunikacijo z družbo in za odpravo upadanja števila članov, saj se je nujno treba prilagoditi novim digitalnim inovacijam, ki lahko strankam pomagajo doseči njihove cilje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da lahko zaradi omejitev, povezanih s karanteno, kampanje med volilnimi procesi v razmerah neenakega dostopa do volivcev in medijskih virov (kot glavnih virov razširjanja informacij in komunikacije z volivci) ter prek družbenih omrežij postanejo velik izziv; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obsoja zlorabo vpliva političnih strank na medije za lastno politično korist ter spodbuja njihovo podporo svobodnemu in neodvisnemu medijskemu okolju v EU in vzhodnem partnerstvu; obsoja primere, ko politične stranke zlorabljajo javne medijske hiše, ki se financirajo z davkoplačevalskim denarjem, za lastne politične koristi, in medijske regulativne organe poziva k ustreznemu neodvisnemu nadzoru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | obsoja dejstvo, da politične stranke zlorabljajo družbene medije z ustvarjanjem lažnih računov, prek katerih se izdajajo za svoje politične tekmece, oblikovalce mnenj, aktiviste in medijske subjekte ter napadajo politične nasprotnike in organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

15.

Vloga civilne družbe

| 16. | poudarja pomen dinamične civilne družbe kot kazalnika stanja demokracije; poziva k vzpostavitvi mehanizmov, ki bodo zagotovili ustrezno udeležbo civilne družbe v demokratičnem procesu, na primer z javnimi posvetovanji, parlamentarnimi predstavitvami strokovnjakov itd.; poziva politične stranke, naj podprejo civilno družbo in z njo odkrito sodelujejo pri vseh vidikih svojega dela v imenu državljanov, da bi upoštevale različna mnenja, okrepile domači nadzor nad demokratičnimi reformami ter prispevale k njihovi preglednosti in trajnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se organizacije civilne družbe v nekaterih državah vzhodnega partnerstva še naprej soočajo z izzivi, zlasti v zvezi z dostopom do financiranja, vmešavanjem države ali pomanjkljivo digitalizacijo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poudarja, da so za živahno demokracijo potrebni dinamična civilna družba in neodvisni mediji, ki lahko delujejo v varnem okolju in zagotavljajo temeljit nadzor nad javnimi institucijami, s čimer se lahko vzpostavi sistem zavor in ravnovesij , potreben v demokratični družbi; poziva EU in njene vzhodne partnerice, naj ukrepajo proti krčenju prostora za civilno družbo in neodvisne medije ter jim omogočijo delo brez vsakršnih omejitev ter prevzamejo odgovornost za ustvarjanje ugodnih pogojev za delo organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obsoja javne napade uradnikov in politikov na organizacije civilne družbe, aktiviste in zagovornike človekovih pravic s spodbujanjem laži, teorij zarote, demonizacije ali drugih oblik spodkopavanja njihove verodostojnosti; vsak poskus zakonodajne omejitve dejavnosti skupin civilne družbe na podlagi takega neliberalnega odnosa je napad na temeljne demokratične svoboščine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU, naj prilagodi in predstavi jasen in strukturiran sistem za dodeljevanje nepovratnih sredstev nevladnim organizacijam, vključno z obnovljenim mehanizmom za ocenjevanje, ki ga izvajajo delegacije EU in strokovne skupine, ter mehanizmom za široko udeležbo različnih organizacij, pri čemer je treba prednost dati nevladnim organizacijam, ki delujejo na področju standardov demokracije, s čimer bi preprečili dodeljevanje nepovratnih sredstev nevladnim organizacijam, ki jih ustanovi in financira vlada po neformalnih poteh, poleg tega pa je treba prednost dati tudi nevladnim organizacijam, ki si prizadevajo za boj proti negativnim posledicam pandemije covida-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva vlade, naj ne zlorabljajo pandemije covida-19 in svojega odziva nanjo kot izgovora za utišanje kritičnih glasov, dušenje opozicije ali drugačno nazadovanje na področju demokratičnih standardov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU in njene vzhodne partnerice, naj vzpostavijo konkretne vključujoče mehanizme, s katerimi bi sodelovanje in posvetovanje s civilno družbo, vključno z organizacijami za pravice manjšin in žensk ter zagovorniki človekovih pravic, postali običajen element dela njihovih institucij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva donatorje, naj zaradi gospodarske krize, ki bi lahko sledila pandemiji covida-19, ne prekinejo svoje podpore nevladnim organizacijam v državah vzhodnega partnerstva, temveč naj vlagajo v dolgoročno vzdržno financiranje organizacij civilne družbe; spodbuja poenostavitev načinov prijave in zahtev za nepovratna sredstva, da bi zagotovili možnost finančne podpore ne le velikim, izkušenim organizacijam, temveč tudi manjšim regionalnim nevladnim organizacijam; |
| --- | --- |

23.

| 24. | spodbuja mobilizacijo finančnih sredstev za lokalne, regionalne in mednarodne mreže nevladnih organizacij, da bi olajšali njihovo sodelovanje, saj jim bo to omogočilo, da pospešijo iskanje dobrih zakonodajnih primerov, ki državljanom zagotavljajo pravno varnost v socialnem, gospodarskem in političnem smislu; poudarja, da bodo imele nevladne organizacije ključno vlogo tudi pri opredeljevanju vprašanj, ki so neposredno povezana z nespoštovanjem pravne države, kršitvami svobode izražanja, dezinformacijami in goljufijami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da mora država na pregleden način zagotavljati pomoč pri opredeljevanju in podpori lokalnih gibanj in organizacij, da bi spodbudili družbene spremembe, izboljšanje splošne blaginje ter bolj vključujoče, enakopravne in trajnostne družbe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države EU in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo svojo podporo lokalnim oblastem, da bi zagotovile trajnostno udeležbo in zastopanost državljanov v postopku odločanja tudi ob omejitvah zaradi karantene, zlasti z uporabo spletnih platform in virtualnih načinov posvetovanja, oblikovanjem strategije sodelovanja in uporabo ustreznih metod dialoga, vzpostavljanjem stikov z vsemi deležniki in družbenimi skupinami, predvsem s poslušanjem njihovih mnenj, spoznanj in inovativnih zamisli; hkrati poudarja, kako pomembno je, da se lokalne oblasti in njihovi viri pred volitvami in med njimi ne uporabljajo za izvajanje pritiska na državljane v korist stranke, ki je trenutno na oblasti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | spodbuja evropske institucije, naj obstoječih ali prihodnjih programov EU v zvezi z evropskimi vrednotami, kot je program za pravice in vrednote, ne uporabljajo le za države članice EU, temveč tudi za države vzhodnega partnerstva in nevladne organizacije, in sicer z oblikovanjem in spodbujanjem možnih načinov sodelovanja med akterji v EU in sosednjih državah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pomen svobode medijev, ki bi morala vključevati enak dostop vseh političnih akterjev do medijev, neodvisno uredniško politiko, pluralistično, nepristransko in nediskriminatorno poročanje o političnih stališčih v programih zasebnih in zlasti javnih radiotelevizijskih hiš ter pregledno lastništvo medijev; |
| --- | --- |

28.

Vloga svobodnih in pluralističnih medijev

| 29. | poudarja, da je treba povečati ozaveščenost, da bi razvili medijsko in informacijsko kritično pismenost, ki je potrebna za vse državljane, vključno z osebami, ki pripadajo narodnim manjšinam, da bi se lahko znašli v vse bolj zapletenem medijskem okolju in na ta način manjšali možnosti za manipulacijo pri dojemanju dejstev in dogodkov ter razumeli izvor novic, na katere se zanašajo, način njihovega nastanka, interese, na katerih temelji njihova produkcija, ter uredniške, tehnološke in druge sile, ki sodelujejo pri filtriranju informacij; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva nacionalne vlade in parlamente, naj vzpostavijo in vzdržujejo varno in varovano okolje za novinarje in druge medijske akterje, vključno s tujimi novinarji, da bi preprečili zlorabo različnih zakonov ali določb, ki bi lahko vplivali na svobodo medijev, kot so tisti o obrekovanju, boju proti terorizmu, nacionalni varnosti, javnem redu, sovražnem govoru, bogokletstvu ali zakoni o spominu, ki se prepogosto uporabljajo za ustrahovanje in utišanje novinarjev; poudarja, da je treba pri presoji ukrepov za zagotavljanje varnosti novinarjev uporabiti pristop, ki upošteva različnost spolov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ostro obsoja vse oblike političnega pritiska, ki se uporablja za utišanje kritičnih medijev ali neodvisnih novinarjev, zlasti nasilje, kazenski pregon in vse druge oblike ustrahovanja; je zaskrbljena, ker nekateri politiki, oligarhi in njihovi pajdaši ogrožajo svobodo in pluralnost medijev s kupovanjem komercialnih medijskih hiš in polaščanjem javnih medijev, da bi služili strankarskim interesom; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva vlade, naj povečajo preglednost in zagotovijo ustrezen dostop do informacij v javnem interesu, zlasti medijem in nadzornim organizacijam, vključno z objavo informacij v javnem interesu; obsoja prizadevanja vlad, da bi z uporabo neutemeljenih upravnih ovir neupravičeno omejile dostop do informacij o zadevah, pomembnih za javnost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države vzhodnega partnerstva, naj temeljito in pregledno raziščejo fizične napade, grožnje in spletno nadlegovanje novinarjev in medijskih delavcev ter novinarjem in medijskim delavcem, ki poročajo s konfliktnih območij, javnih protestov in volitev, zagotovijo varno in varovano delovno okolje; |
| --- | --- |

33.

| 34. | najostreje obsoja politično motivirane ugrabitve in zaprtja novinarjev in medijskih delavcev ter poziva k takojšnji in brezpogojni izpustitvi vseh po krivici zaprtih novinarjev in medijskih delavcev v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva EU in njene vzhodne partnerice, naj v luči vse večjih izzivov in težav s financiranjem povečajo podporo, tudi finančno, svobodnim in neodvisnim medijem, ki so temelj informirane javne razprave in pluralističnih družb; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva nacionalne regulatorje, naj zagotovijo popolno preglednost zasebnih in javnih družb pri uporabi algoritmov, umetne inteligence in avtomatiziranega sprejemanja odločitev, ki se ne smejo uporabiti za manipuliranje z javnim mnenjem, obenem pa zagotovijo popolno preglednost lastništva zasebnih medijev in povečajo zahteve glede preglednosti za tuje medijske hiše v državni lasti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | priporoča, da Komisija vzpostavi in podpira medijsko skupino iz držav vzhodnega partnerstva, ki bo temeljila na inovacijah in trajnosti; verjame, da bi taka skupina okrepila nadnacionalni informacijski prostor in povečala koprodukcijo med medijskimi partnerji iz EU in držav vzhodnega partnerstva, s tem pa bi poudarili njihovo raznolikost in spodbujali visoko kakovost, zlasti v javni radiodifuziji; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da bi morale države svojo digitalno politiko in strategijo oblikovati v skladu s pristopom, ki temelji na človekovih pravicah, in pri tem dosledno spoštovati ustrezne določbe Listine EU o temeljnih pravicah in Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

38.

Vloga poštenega volilnega okolja

| 39. | ponovno zatrjuje, da so pravične, enakopravne in pregledne volitve, ki se izvajajo s tajnim glasovanjem in temeljijo na demokratičnih načelih ter ob polnem spoštovanju volilne pravice aktivne in pasivne udeležbe državljanov, še naprej glavni pogoj za demokratično zastopanje ter dobro in učinkovito upravljanje; poziva politične akterje, naj obravnavajo in sprejmejo volilne reforme, ki temeljijo na medstrankarski podpori in posvetovanjih s civilno družbo, da bi dosegli najširšo možno podporo; poziva države članice EU in države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo svoje sisteme glasovanja in štetja glasov; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja pomen močnih parlamentov, zlasti v demokracijah v procesu konsolidacije, da bi se izognili skušnjavam močno centraliziranih predsedniških režimov, pri katerih se pozneje razvijejo avtoritarne težnje; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva vse države vzhodnega partnerstva, naj izvedejo še preostala priporočila OVSE/ODIHR in Beneške komisije ter odpravijo pomanjkljivosti, ugotovljene v volilnem okviru ali pri pripravi in organizaciji volitev, med drugim v zvezi s financiranjem kampanj, zastopanostjo opozicije v volilnih organih in reševanjem sporov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja imenovanje Christiana Danielssona za osebnega odposlanca predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela za dialog v Gruziji pod okriljem EU in poziva vse politične sile v Gruziji, naj svoje strankarske interese presežejo v korist prihodnosti Gruzije, si konstruktivno prizadevajo za rešitev krize v duhu kompromisa in sprave ter dodatno ne razvnemajo že tako pregretega političnega ozračja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ostro obsoja nepravilnosti na volitvah v Belorusiji leta 2020 in zlasti represijo oblasti nad svojimi državljani, ki so uresničevali svojo pravico do mirnih demonstracij; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ponavlja zahtevo EU po spoštovanju suverenosti in ozemeljske celovitosti Moldavije, pri čemer poudarja, da je brezpogojni umik ruske vojske, bojnih vozil in streliva z ozemelj Republike Moldavije edino jamstvo za mirno rešitev spora; poudarja, da enostranskih popuščanj, ki jih zahtevajo mediatorji in opazovalci 5+2, ni mogoče sprejeti na račun ustavnih svoboščin in svoboščin demokratičnih državljanov Moldavije; priznava, da morajo moldavski državljani uživati svojo pravico do življenja v državi, ki je varna pred globoko zakoreninjenimi varnostnimi, obrambnimi in hibridnimi grožnjami, pravico do prostega gibanja po ozemlju Moldavije ter pravico do zaščite pred nezakonitimi preiskavami ali diskrecijskimi aretacijami, ki jih izvajajo nepriznane strukture separatističnih skupin v Tiraspolu, pri čemer je to treba obravnavati prednostno pred drugimi elementi reševanja spora; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podpira odločitve EU in številnih evropskih držav, da ne priznajo volilnih rezultatov ki jih je objavila osrednja beloruska volilna komisija, in da Aleksandra Lukašenka po izteku njegovega mandata ne priznajo več za legitimnega predsednika države; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Evropsko komisijo, Svet EU in Evropski svet, naj spodbujajo ambiciozno vizijo o prihodnosti vzhodnega partnerstva, ob upoštevanju pripravljenosti pridruženih partnerjev, vključno z Republiko Moldavijo, da še naprej razvijajo okrepljeno sodelovanje z EU v skladu s svojimi prizadevanji za evropske integracije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja potrebo po boljši ureditvi digitalnih in podatkovnih volilnih kampanj na družbenih omrežjih, ki temeljijo na segmentaciji in profiliranju uporabnikov, zlasti temnega oglaševanja na platformah, s katerim se cilja na potencialne volivce, da bi zagotovili preglednost in varstvo podatkov; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je globoko zaskrbljena zaradi stalnega zunanjega vmešavanja v suveren volilni proces, s katerim se skuša vplivati na javno razpravo in odločitve volivcev; meni, da je zaradi tega treba vzpostaviti ustrezne preventivne ukrepe; zato poziva k okrepitvi prizadevanj evropskih institucij, držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva za boj proti zavestno organiziranim dezinformacijskim kampanjam in kibernetskim napadom, ki jih pogosto izvajajo tretje države ali posredno podpirajo njihovi organi; v zvezi s tem opozarja na nedavne dezinformacijske kampanje o vzrokih in posledicah pandemije covida-19, ki sta jih podprli Rusija in Kitajska; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva nacionalne parlamente, naj se vzdržijo sprejemanja sprememb volilne zakonodaje manj kot eno leto pred volitvami ali pa naj takšne spremembe uvedejo le v izrednih razmerah na podlagi širokega soglasja vseh političnih akterjev in družbe; |
| --- | --- |

49.

| 50. | skladno s ciljem EU na področju razvojnega sodelovanja z vsemi njenimi zainteresiranimi in pridruženimi partnerji, kot je navedeno v Evropskem soglasju o razvoju in agendi za spremembe iz leta 2015, in ob predpostavki, da bo približevanje Moldavije programom, politikam in standardom EU vplivalo na kakovost participativne demokracije in pravne države, človekove pravice in temeljne svoboščine, dobro upravljanje, delujoče tržno gospodarstvo in trajnostni razvoj, bo Evropska unija razmislila o tem, da Moldavijo povabi k sodelovanju na novih področjih politike in pri prednostnih nalogah, kot sta politika EU za razvoj podeželja in program financiranja Leader; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva vlade in organe, naj spodbujajo volilne reforme, da bi zagotovili svobodne, pravične, konkurenčne in pregledne volitve, ter se zavzemajo za popolno skladnost volilnih postopkov, zlasti pri sprejemanju zakonodajnih sprememb volilnih zakonov in financiranja strank, z mednarodnimi standardi, priporočili Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) ter mnenji Beneške komisije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja redne neodvisne mednarodne misije za opazovanje volitev v državah vzhodnega partnerstva, da bi podprli proces krepitve institucij, volilnih postopkov in demokratične odgovornosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ugotavlja, da je treba odločitve o izvedbi ali preložitvi volitev ali referendumov v obdobju pandemije sprejeti šele po skrbni oceni prednosti in pomanjkljivosti obeh scenarijev ter po posvetovanju z različnimi deležniki v volilnem postopku ter organi, odgovornimi za zagotavljanje javnega zdravja, varnost in zaščite; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ostro obsoja nezakonito glasovanje in tako imenovane volitve, ki jih je organizirala Ruska federacija na začasno okupiranih ozemljih Ukrajine, Gruzije in Moldavije, ter poziva vse mednarodne institucije in institucije Evropske unije ter njihove države članice, naj v nobeni obliki ne priznajo legitimnosti glasovanja, referendumov in „izvoljenih“ oseb na ozemlju Krima, regij Lugansk in Doneck ter gruzijskih regij Abhazija in Chinvalske regija/Južna Osetija; priznava, da morajo moldavski državljani uživati pravico do prostega gibanja po svoji celotni državi brez omejitev zaradi nezakonitega nadzora, živeti, ne da bi bilo ogroženo njihovo življenje, in biti zaščiteni pred nezakonitimi preiskavami ali diskrecijskimi aretacijami, ki jih izvajajo nepriznane strukture separatističnih skupin v Tiraspolu, pri čemer je to treba obravnavati prednostno pred drugimi elementi reševanja spora; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva svoja sopredsednika, naj to resolucijo pošljeta Evropskemu parlamentu, Svetu, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarju za sosedsko politiko in širitev ter vladam in parlamentom držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

55.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 361/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 361/10

---

RESOLUCIJA

o sinergijah med izobraževanjem in gospodarstvom v EU in državah vzhodnega partnerstva

(2021/C 361/02)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju razvoja politike vzhodnega sosedstva od leta 2004 in njene komponente vzhodnega partnerstva od leta 2009, zlasti poročila o napredku Komisije o njenem izvajanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvoja politike vzhodnega sosedstva od leta 2004 in njene komponente vzhodnega partnerstva od leta 2009, zlasti poročila o napredku Komisije o njenem izvajanju,

| — | ob upoštevanju členov 5 in 6, členov 145–149 (naslov IX – Zaposlovanje) ter členov 166 in 165 (naslov XII – Izobraževanje, poklicno usposabljanje, mladina in šport) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5 in 6, členov 145–149 (naslov IX – Zaposlovanje) ter členov 166 in 165 (naslov XII – Izobraževanje, poklicno usposabljanje, mladina in šport) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Gruzijo (1), pridružitvenega sporazuma med EU in Moldavijo (2), pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino (3), skupaj s poglobljenimi in celovitimi območji proste trgovine, celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med EU in Armenijo (4) ter sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Azerbajdžanom (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenega sporazuma med EU in Gruzijo (1), pridružitvenega sporazuma med EU in Moldavijo (2), pridružitvenega sporazuma med EU in Ukrajino (3), skupaj s poglobljenimi in celovitimi območji proste trgovine, celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med EU in Armenijo (4) ter sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in Azerbajdžanom (5),

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 (nazadnje spremenjen 26. junija 2018) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011 (nazadnje spremenjen 26. junija 2018) (6),

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 9. junija 2017 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate“,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in podpredsednika/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. marca 2020 z naslovom „Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo“, ki prinaša koristi za vse in sklepov Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in podpredsednika/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. marca 2020 z naslovom „Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo“, ki prinaša koristi za vse in sklepov Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila predsedstva parlamentarne skupščine Euronest z dne 12. junija 2020 iz videokonference voditeljev držav vzhodnega partnerstva 18. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila predsedstva parlamentarne skupščine Euronest z dne 12. junija 2020 iz videokonference voditeljev držav vzhodnega partnerstva 18. junija 2020,

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (7),

| — | ob upoštevanju pripomb predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela po videokonferenci oziroma telekonferenci voditeljev držav vzhodnega partnerstva z dne 18. junija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb predsednika Evropskega sveta Charlesa Michela po videokonferenci oziroma telekonferenci voditeljev držav vzhodnega partnerstva z dne 18. junija 2020,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za obdobje 2018–2020 konference regionalnih in lokalnih organov za vzhodno partnerstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za obdobje 2018–2020 konference regionalnih in lokalnih organov za vzhodno partnerstvo,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 9. decembra 2019 o inovacijah na področju izobraževanja ter reformah izobraževanja v EU in državah vzhodnega partnerstva: izzivi in priložnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 9. decembra 2019 o inovacijah na področju izobraževanja ter reformah izobraževanja v EU in državah vzhodnega partnerstva: izzivi in priložnosti (8),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015 na vrhu OZN o trajnostnem razvoju, zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 4 o zagotavljanju vključujoče in enakopravne kakovostne izobrazbe ter spodbujanju možnosti vseživljenjskega učenja za vsakogar, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete 25. septembra 2015 na vrhu OZN o trajnostnem razvoju, zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 4 o zagotavljanju vključujoče in enakopravne kakovostne izobrazbe ter spodbujanju možnosti vseživljenjskega učenja za vsakogar,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga Evropski parlament, Svet in Komisija predstavili na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast 17. novembra 2017 v Göteborgu, pri čemer so se sklicevali zlasti na steber 1 o pravici do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da se lahko ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, ki so ga Evropski parlament, Svet in Komisija predstavili na socialnem vrhu za pravična delovna mesta in rast 17. novembra 2017 v Göteborgu, pri čemer so se sklicevali zlasti na steber 1 o pravici do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja, da se lahko ohrani in pridobi znanja in spretnosti, ki omogočajo polno udeležbo v družbi in uspešno obvladovanje prehodov na trgu dela,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+“: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport (9),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 22. marca 2016 o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij, delovnih izkušenj in univerzitetnih diplom v okviru bolonjskega procesa (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 22. marca 2016 o vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij, delovnih izkušenj in univerzitetnih diplom v okviru bolonjskega procesa (10),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe“ (Analitična osnova novega programa znanj in spretnosti za Evropo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe“ (Analitična osnova novega programa znanj in spretnosti za Evropo),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Novi program znanj in spretnosti za Evropo: z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Novi program znanj in spretnosti za Evropo: z roko v roki za večji človeški kapital, zaposljivost in konkurenčnost“ (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2016 o izboljšanju in posodabljanju izobraževanja (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. decembra 2016 o izboljšanju in posodabljanju izobraževanja (COM(2016)0941),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. januarja 2018 o akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje (COM(2018)0022),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027: novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi“ (COM(2020)624), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027: novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi“ (COM(2020)624),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. januarja 2018 za priporočilo Sveta o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (COM(2018)0023), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. januarja 2018 za priporočilo Sveta o spodbujanju skupnih vrednot, vključujočega izobraževanja in evropske razsežnosti poučevanja (COM(2018)0023),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. januarja 2018 za priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (COM(2018)0024), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. januarja 2018 za priporočilo Sveta o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (COM(2018)0024),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom „Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik“ (COM(2018)0268), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. maja 2018 z naslovom „Za močnejšo Evropo: vloga mladinskih, izobraževalnih in kulturnih politik“ (COM(2018)0268),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020)625), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020)625),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (11),

| — | ob upoštevanju ministrskega sporočila iz Rima z dne 19. novembra 2020 po ministrskem srečanju evropskega visokošolskega prostora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrskega sporočila iz Rima z dne 19. novembra 2020 po ministrskem srečanju evropskega visokošolskega prostora,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. decembra 2018 o izobraževanju v digitalni dobi: izzivi, priložnosti in pridobljene izkušnje za oblikovanje politike EU (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2020 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2020 z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2020 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027: novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi“ (COM(2020)0624), ki temelji na Akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje 2018–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom „Akcijski načrt za digitalno izobraževanje 2021–2027: novi temelji za izobraževanje in usposabljanje v digitalni dobi“ (COM(2020)0624), ki temelji na Akcijskem načrtu za digitalno izobraževanje 2018–2020,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela z dne 25. junija 1958 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela z dne 25. junija 1958 o diskriminaciji pri zaposlovanju in poklicih,

| — | ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela z dne 23. junija 1975 o razvoju človeških virov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Mednarodne organizacije dela z dne 23. junija 1975 o razvoju človeških virov,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 26. februarja 2020 za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2020)0070) in mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2020 ter zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2020 o tem predlogu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 26. februarja 2020 za sklep Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (COM(2020)0070) in mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2020 ter zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. julija 2020 o tem predlogu (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 o novi industrijski strategiji za Evropo (COM(2020)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“ (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. maja 2020 z naslovom „Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo“ (COM(2020)0456),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. julija 2020, resolucije Parlamenta z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (14) in sklepov Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 21. julija 2020, resolucije Parlamenta z dne 23. julija 2020 o sklepih z izrednega zasedanja Evropskega sveta od 17. do 21. julija 2020 (14) in sklepov Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam v letu 2019 (COM(2020)296), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o izvajanju makrofinančne pomoči tretjim državam v letu 2019 (COM(2020)296),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Evropske investicijske banke za leto 2018 o skrbniškem skladu za tehnično pomoč vzhodnemu partnerstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Evropske investicijske banke za leto 2018 o skrbniškem skladu za tehnično pomoč vzhodnemu partnerstvu,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. julija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)434), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 6. julija 2018 o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo za obdobje 2021–2027 (COM(2018)434),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019, v katerem je opredelila evropski zeleni dogovor, s posebnim poudarkom na sklepanju partnerstev z državami vzhodnega partnerstva na področju okolja, energije in podnebja (COM(2019)640), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2019, v katerem je opredelila evropski zeleni dogovor, s posebnim poudarkom na sklepanju partnerstev z državami vzhodnega partnerstva na področju okolja, energije in podnebja (COM(2019)640),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 2017/1601 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. septembra 2017 o vzpostavitvi Evropskega sklada za trajnostni razvoj (EFSD), jamstva EFSD ter jamstvenega sklada EFSD,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. maja 2020 za Evropski parlament in Svet o vzpostavitvi instrumenta za okrevanje in odpornost (COM(2020)408), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. maja 2020 za Evropski parlament in Svet o vzpostavitvi instrumenta za okrevanje in odpornost (COM(2020)408),

| — | ob upoštevanju pariškega podnebnega sporazuma OZN z dne 12. decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pariškega podnebnega sporazuma OZN z dne 12. decembra 2015,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. januarja 2021 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z naslovom „Enoten pristop v boju proti COVID-19“, zlasti, da bi omogočili dostop državam vzhodnega partnerstva do 2,3 milijarde odmerkov cepiv, ki jih je zagotovila EU (COM(2021)35), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. januarja 2021 Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z naslovom „Enoten pristop v boju proti COVID-19“, zlasti, da bi omogočili dostop državam vzhodnega partnerstva do 2,3 milijarde odmerkov cepiv, ki jih je zagotovila EU (COM(2021)35),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“ (COM(2020)103), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo“ (COM(2020)103),

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o tujem vmešavanju v volitve in dezinformacijah v nacionalnem in evropskem demokratičnem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 10. oktobra 2019 o tujem vmešavanju v volitve in dezinformacijah v nacionalnem in evropskem demokratičnem procesu,

| — | ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Evropskega parlamenta z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 o novem akcijskem načrtu EU za krožno gospodarstvo (COM(2020)98), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2020 o novem akcijskem načrtu EU za krožno gospodarstvo (COM(2020)98),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (2009/C119/02), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020) (2009/C119/02),

| — | ob upoštevanju sporazuma z dne 15. decembra 2020 med Evropskim parlamentom in Svetom o začasnem dogovoru o Programu EU za zdravje za obdobje 2021–2027 (COM(2020)405), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma z dne 15. decembra 2020 med Evropskim parlamentom in Svetom o začasnem dogovoru o Programu EU za zdravje za obdobje 2021–2027 (COM(2020)405),

| A. | ker je vzhodno partnerstvo, ki se je kot skupna politična pobuda začelo izvajati leta 2009, namenjeno poglobitvi in okrepitvi odnosov med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter šestimi vzhodnimi sosedami (Armenijo, Azerbajdžanom, Belorusijo, Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino); |
| --- | --- |

A.

ker je vzhodno partnerstvo, ki se je kot skupna politična pobuda začelo izvajati leta 2009, namenjeno poglobitvi in okrepitvi odnosov med Evropsko unijo in njenimi državami članicami ter šestimi vzhodnimi sosedami (Armenijo, Azerbajdžanom, Belorusijo, Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino);

| B. | ker so skupna prizadevanja v okviru vzhodnega partnerstva že prinesla znatne in konkretne koristi ljudem v Evropi, in sicer več trgovanja, mobilnost, večji gospodarski razvoj, več stika z ljudmi in boljšo kakovost življenja; |
| --- | --- |

B.

ker so skupna prizadevanja v okviru vzhodnega partnerstva že prinesla znatne in konkretne koristi ljudem v Evropi, in sicer več trgovanja, mobilnost, večji gospodarski razvoj, več stika z ljudmi in boljšo kakovost življenja;

| C. | ker politika vzhodnega partnerstva po letu 2020, ki sta jo predstavila Komisija in podpredsednik/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, poudarja, kako pomemben za stabilizacijo je trajnostni gospodarski razvoj, temelječ na naložbah v modernizacijo gospodarstva s posebnim poudarkom na mladih in brezposelnosti, da bi povečali blaginjo po Evropi; |
| --- | --- |

C.

ker politika vzhodnega partnerstva po letu 2020, ki sta jo predstavila Komisija in podpredsednik/visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, poudarja, kako pomemben za stabilizacijo je trajnostni gospodarski razvoj, temelječ na naložbah v modernizacijo gospodarstva s posebnim poudarkom na mladih in brezposelnosti, da bi povečali blaginjo po Evropi;

| D. | ker strategija EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016)29) zagotavlja podporo živahni kulturni in družbeni izmenjavi med EU in državami vzhodnega partnerstva, da bi spodbudila enakovredno sodelovanje državljanov, državnih akterjev in kulturnih izvajalcev, s čimer bi okrepila civilno družbo in zagotovila večje gospodarske priložnosti; |
| --- | --- |

D.

ker strategija EU za mednarodne kulturne povezave (JOIN(2016)29) zagotavlja podporo živahni kulturni in družbeni izmenjavi med EU in državami vzhodnega partnerstva, da bi spodbudila enakovredno sodelovanje državljanov, državnih akterjev in kulturnih izvajalcev, s čimer bi okrepila civilno družbo in zagotovila večje gospodarske priložnosti;

| E. | ker je pravica do izobraževanja zapisana v členu 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, členu 14 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in členu 2 Protokola h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki določa pravico do izobraževanja; |
| --- | --- |

E.

ker je pravica do izobraževanja zapisana v členu 26 Splošne deklaracije o človekovih pravicah, členu 14 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in členu 2 Protokola h Konvenciji Sveta Evrope o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki določa pravico do izobraževanja;

| F. | ker so človekove pravice in temeljne svoboščine sestavni del vseh področij sodelovanja držav vzhodnega partnerstva, s posebnimi prednostnimi nalogami opredeljenimi za vsako državo; ker je zaščita človekovih pravic manjšin, tudi oseb LGBTI, pred vsemi oblikami nestrpnosti in diskriminacije neposredno povezana z dostopom prebivalstva do kakovostnega izobraževanja; |
| --- | --- |

F.

ker so človekove pravice in temeljne svoboščine sestavni del vseh področij sodelovanja držav vzhodnega partnerstva, s posebnimi prednostnimi nalogami opredeljenimi za vsako državo; ker je zaščita človekovih pravic manjšin, tudi oseb LGBTI, pred vsemi oblikami nestrpnosti in diskriminacije neposredno povezana z dostopom prebivalstva do kakovostnega izobraževanja;

| G. | ker je pravica do dela in do opravljanja svobodno izbranega ali sprejetega poklica določena v členu 15 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

G.

ker je pravica do dela in do opravljanja svobodno izbranega ali sprejetega poklica določena v členu 15 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| H. | ker morajo države članice EU svoje ekonomske politike in spodbujanje zaposlovanja obravnavati kot zadevo skupnega pomena ter svoje delovanje usklajevati v okviru Sveta; |
| --- | --- |

H.

ker morajo države članice EU svoje ekonomske politike in spodbujanje zaposlovanja obravnavati kot zadevo skupnega pomena ter svoje delovanje usklajevati v okviru Sveta;

| I. | ker si EU prizadeva, da njene države članice sledijo usklajeni evropski strategiji zaposlovanja, spodbuja sodelovanje med njimi, podpira in ocenjuje njihova prizadevanja, na primer prek evropskega semestra, smernic za zaposlovanje in spremljanja nacionalnih politik s skupnim poročilom o zaposlovanju, nacionalnim reformnim programom in priporočili za posamezno državo; |
| --- | --- |

I.

ker si EU prizadeva, da njene države članice sledijo usklajeni evropski strategiji zaposlovanja, spodbuja sodelovanje med njimi, podpira in ocenjuje njihova prizadevanja, na primer prek evropskega semestra, smernic za zaposlovanje in spremljanja nacionalnih politik s skupnim poročilom o zaposlovanju, nacionalnim reformnim programom in priporočili za posamezno državo;

| J. | ker mora EU prispevati k spodbujanju kakovostnega izobraževanja, poklicnega usposabljanja, mladinske politike in dostopa do izobraževanja vsem tako, da spodbuja države članice in jih po potrebi podpira, usklajuje in dopolnjuje njihove ukrepe; |
| --- | --- |

J.

ker mora EU prispevati k spodbujanju kakovostnega izobraževanja, poklicnega usposabljanja, mladinske politike in dostopa do izobraževanja vsem tako, da spodbuja države članice in jih po potrebi podpira, usklajuje in dopolnjuje njihove ukrepe;

| K. | ker evropski steber socialnih pravic, ki so ga 16. novembra 2017 potrdili Svet, Parlament in Komisija, poudarja pomen izobraževanja, usposabljanja, vseživljenjskega učenja, enakih možnosti ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, aktivno podporo pri zaposlovanju in pravične delovne pogoje ter izpostavlja, da imajo mladi pravico do nadaljnjega izobraževanja, vajeništva, delovne prakse ali ponudbe za dobro zaposlitev v štirih mesecih od dne, ko postanejo brezposelni ali prenehajo z izobraževanjem ter da imajo otroci pravico do zgodnjega in cenovno dostopnega izobraževanja; |
| --- | --- |

K.

ker evropski steber socialnih pravic, ki so ga 16. novembra 2017 potrdili Svet, Parlament in Komisija, poudarja pomen izobraževanja, usposabljanja, vseživljenjskega učenja, enakih možnosti ne glede na spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost, aktivno podporo pri zaposlovanju in pravične delovne pogoje ter izpostavlja, da imajo mladi pravico do nadaljnjega izobraževanja, vajeništva, delovne prakse ali ponudbe za dobro zaposlitev v štirih mesecih od dne, ko postanejo brezposelni ali prenehajo z izobraževanjem ter da imajo otroci pravico do zgodnjega in cenovno dostopnega izobraževanja;

| L. | ker je Komisija predlagala vzpostavitev okvira evropskega izobraževalnega prostora, ki bi nadomestil strateški okvir za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“), še naprej pa bi ostal forum, ki bi sodelujočim državam omogočal izmenjavo dobrih praks in izkušenj, zbiranje in razširjanje znanja ter pospeševal reforme izobraževalne politike na nacionalni in regionalni ravni; ker bi moral nov okvir ET 2020 prav tako temeljiti na pristopu vseživljenjskega učenja, pri čemer bi moral obravnavati rezultate iz zgodnjega otroštva do poklicnega usposabljanja odraslih in visokošolskega izobraževanja ter zajemati učenje na vseh področjih in v vseh oblikah (formalno, neformalno, priložnostno); |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija predlagala vzpostavitev okvira evropskega izobraževalnega prostora, ki bi nadomestil strateški okvir za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“), še naprej pa bi ostal forum, ki bi sodelujočim državam omogočal izmenjavo dobrih praks in izkušenj, zbiranje in razširjanje znanja ter pospeševal reforme izobraževalne politike na nacionalni in regionalni ravni; ker bi moral nov okvir ET 2020 prav tako temeljiti na pristopu vseživljenjskega učenja, pri čemer bi moral obravnavati rezultate iz zgodnjega otroštva do poklicnega usposabljanja odraslih in visokošolskega izobraževanja ter zajemati učenje na vseh področjih in v vseh oblikah (formalno, neformalno, priložnostno);

| M. | ker Komisija trenutno oblikuje predlog za priporočilo Sveta o elektronskem in spletnem učenju na osnovnih in srednjih šolah, pri čemer se osredotoča na skupno razumevanje na ravni celotne Evrope o tem, kako do konca leta 2021 narediti spletno, elektronsko in kombinirano učenje učinkovito, vključujoče in zanimivo; |
| --- | --- |

M.

ker Komisija trenutno oblikuje predlog za priporočilo Sveta o elektronskem in spletnem učenju na osnovnih in srednjih šolah, pri čemer se osredotoča na skupno razumevanje na ravni celotne Evrope o tem, kako do konca leta 2021 narediti spletno, elektronsko in kombinirano učenje učinkovito, vključujoče in zanimivo;

| N. | ker je priporočilo Sveta o dejavnikih, ki bi omogočili uspešno izobraževanje do leta 2022, trenutno v pripravi; |
| --- | --- |

N.

ker je priporočilo Sveta o dejavnikih, ki bi omogočili uspešno izobraževanje do leta 2022, trenutno v pripravi;

| O. | ker je pandemija covida-19 vodila do nikoli prej videnega in ogromnega premika k elektronskemu učenju, usposabljanju in delu na daljavo, kar zahteva inovativne rešitve za spletno učenje in spodbuja pozitivno dolgoročno digitalno preobrazbo, pri čemer lahko velike neenakosti v dostopu do tehnologije vplivajo na razlike v uspešnosti med učenci in delavci; |
| --- | --- |

O.

ker je pandemija covida-19 vodila do nikoli prej videnega in ogromnega premika k elektronskemu učenju, usposabljanju in delu na daljavo, kar zahteva inovativne rešitve za spletno učenje in spodbuja pozitivno dolgoročno digitalno preobrazbo, pri čemer lahko velike neenakosti v dostopu do tehnologije vplivajo na razlike v uspešnosti med učenci in delavci;

| P. | ker strategija Evropa 2020 za rast, zaposlovanje, socialno pravičnost in vključenost poudarja, kako pomembno je, da države članice povečajo naložbe v politike na področju izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh; |
| --- | --- |

P.

ker strategija Evropa 2020 za rast, zaposlovanje, socialno pravičnost in vključenost poudarja, kako pomembno je, da države članice povečajo naložbe v politike na področju izobraževanja in usposabljanja na vseh ravneh;

| Q. | ker Komisija trenutno oblikuje predlog za priporočilo Sveta o okrepitvi uporabe digitalnih znanj in spretnosti v izobraževanju in usposabljanju ter sodeluje s poslovnim sektorjem, da bi prepoznala in posodobila potrebe po znanju in spretnostih, ko se pojavijo; |
| --- | --- |

Q.

ker Komisija trenutno oblikuje predlog za priporočilo Sveta o okrepitvi uporabe digitalnih znanj in spretnosti v izobraževanju in usposabljanju ter sodeluje s poslovnim sektorjem, da bi prepoznala in posodobila potrebe po znanju in spretnostih, ko se pojavijo;

| R. | ker sedanja neusklajenost med kvalifikacijami izobraževalnih ustanov ali ustanov poklicnega usposabljanja ter hitro spreminjajočimi se zahtevami delovnega trga, ki jih je v zadnjih letih zaznamoval razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij in razvoj celotnega terciarnega sektorja, ostaja velik izziv za nekatere države članice EU, pa tudi za države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

R.

ker sedanja neusklajenost med kvalifikacijami izobraževalnih ustanov ali ustanov poklicnega usposabljanja ter hitro spreminjajočimi se zahtevami delovnega trga, ki jih je v zadnjih letih zaznamoval razvoj informacijskih in komunikacijskih tehnologij in razvoj celotnega terciarnega sektorja, ostaja velik izziv za nekatere države članice EU, pa tudi za države vzhodnega partnerstva;

| S. | ker sta redno in poglobljeno posvetovanje in sodelovanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vključujeta deležnike, kot so ustanove za izobraževanje in usposabljanje, organizacije civilne družbe, podjetja, socialni partnerji, agencije za zaposlovanje ter mladi, ključnega pomena za odpravo te neusklajenosti; |
| --- | --- |

S.

ker sta redno in poglobljeno posvetovanje in sodelovanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki vključujeta deležnike, kot so ustanove za izobraževanje in usposabljanje, organizacije civilne družbe, podjetja, socialni partnerji, agencije za zaposlovanje ter mladi, ključnega pomena za odpravo te neusklajenosti;

| T. | ker si v revidirani večstranski strukturi vzhodnega partnerstva platforma 4 (mobilnost in stiki med ljudmi) prizadeva za večje sodelovanje držav vzhodnega partnerstva v programih EU na področjih, kot so izobraževanje, raziskave in inovacije, in si prizadeva okrepiti sodelovanje med organi za izobraževanje in usposabljanje, visokošolskimi institucijami, šolami in raziskovalnimi institucijami ter povečati znanje in spodbujati izmenjavo dobre prakse na teh področjih; |
| --- | --- |

T.

ker si v revidirani večstranski strukturi vzhodnega partnerstva platforma 4 (mobilnost in stiki med ljudmi) prizadeva za večje sodelovanje držav vzhodnega partnerstva v programih EU na področjih, kot so izobraževanje, raziskave in inovacije, in si prizadeva okrepiti sodelovanje med organi za izobraževanje in usposabljanje, visokošolskimi institucijami, šolami in raziskovalnimi institucijami ter povečati znanje in spodbujati izmenjavo dobre prakse na teh področjih;

| U. | ker morajo EU, države članice in države vzhodnega partnerstva zaščititi pravice svojih državljanov do kakovostne izobrazbe, vajeništev in delovnih praks ter poštenih možnosti na trgu dela, s čimer bodo lahko prispevali h konkurenčnemu in trajnostnemu evropskemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

U.

ker morajo EU, države članice in države vzhodnega partnerstva zaščititi pravice svojih državljanov do kakovostne izobrazbe, vajeništev in delovnih praks ter poštenih možnosti na trgu dela, s čimer bodo lahko prispevali h konkurenčnemu in trajnostnemu evropskemu gospodarstvu;

| V. | ker je novi program znanj in spretnosti za Evropo petletni načrt, ki bo pomagal državljanom EU razvijati in uporabljati več in boljša znanja in spretnosti ter jim omogočil, da najdejo kakovostno zaposlitev, s čimer se bo okrepila trajnostna konkurenčnost, kot je opredeljeno v evropskem zelenem dogovoru; ker bo program prav tako zagotavljal enake možnosti, uresničeval prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic (dostop do izobraževanja, usposabljanja, vseživljenjskega učenja za vse in vsepovsod v EU) in krepil odpornost, da se bodo države članice lahko odzvale na krize, ki temeljijo na izkušnjah, pridobljenih v pandemiji covida-19; |
| --- | --- |

V.

ker je novi program znanj in spretnosti za Evropo petletni načrt, ki bo pomagal državljanom EU razvijati in uporabljati več in boljša znanja in spretnosti ter jim omogočil, da najdejo kakovostno zaposlitev, s čimer se bo okrepila trajnostna konkurenčnost, kot je opredeljeno v evropskem zelenem dogovoru; ker bo program prav tako zagotavljal enake možnosti, uresničeval prvo načelo evropskega stebra socialnih pravic (dostop do izobraževanja, usposabljanja, vseživljenjskega učenja za vse in vsepovsod v EU) in krepil odpornost, da se bodo države članice lahko odzvale na krize, ki temeljijo na izkušnjah, pridobljenih v pandemiji covida-19;

| W. | ker je pandemija covida-19 uničila evropske družine, delavce in podjetja ter zahteva odziv brez primere; |
| --- | --- |

W.

ker je pandemija covida-19 uničila evropske družine, delavce in podjetja ter zahteva odziv brez primere;

| X. | ker EU potrebuje preoblikovanje znanj in spretnosti v poklicnem in strokovnem izobraževanju in usposabljanju, da bi ljudem zagotovila uspeh med zeleno in digitalno preobrazbo in da bi si lažje opomogla od socialno-ekonomskih posledic pandemije covida-19; |
| --- | --- |

X.

ker EU potrebuje preoblikovanje znanj in spretnosti v poklicnem in strokovnem izobraževanju in usposabljanju, da bi ljudem zagotovila uspeh med zeleno in digitalno preobrazbo in da bi si lažje opomogla od socialno-ekonomskih posledic pandemije covida-19;

| Y. | ker je pomembno, da države članice in vlade držav vzhodnega partnerstva zaznajo vrzel v znanju in spretnostih svoje obstoječe delovne sile in nato močno vlagajo v to, da bi jo premostile; |
| --- | --- |

Y.

ker je pomembno, da države članice in vlade držav vzhodnega partnerstva zaznajo vrzel v znanju in spretnostih svoje obstoječe delovne sile in nato močno vlagajo v to, da bi jo premostile;

| Z. | ker mora to okrevanje temeljiti na evropskem zelenem dogovoru, evropski digitalni agendi in novi industrijski strategiji za Evropo, da bodo gospodarstva držav članic iz krize covida-19 izšla močnejša, odpornejša, bolj trajnostna in konkurenčnejša ter bodo lahko vodila dvojni prehod k podnebni nevtralnosti in vodilni položaj na digitalnem področju; |
| --- | --- |

Z.

ker mora to okrevanje temeljiti na evropskem zelenem dogovoru, evropski digitalni agendi in novi industrijski strategiji za Evropo, da bodo gospodarstva držav članic iz krize covida-19 izšla močnejša, odpornejša, bolj trajnostna in konkurenčnejša ter bodo lahko vodila dvojni prehod k podnebni nevtralnosti in vodilni položaj na digitalnem področju;

| 1. | spominja, da je v skupni izjavi vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017 poudarjena zavezanost udeležencev k tesnemu sodelovanju z vsemi partnerji pri posodabljanju sistemov za izobraževanje, usposabljanje ter raziskovanje in inovacije in k poudarjanju podpore in opolnomočenja mladih; |
| --- | --- |

1.

spominja, da je v skupni izjavi vrha vzhodnega partnerstva z dne 24. novembra 2017 poudarjena zavezanost udeležencev k tesnemu sodelovanju z vsemi partnerji pri posodabljanju sistemov za izobraževanje, usposabljanje ter raziskovanje in inovacije in k poudarjanju podpore in opolnomočenja mladih;

| 2. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj si skupaj prizadevajo za odporna, trajnostna in povezana gospodarstva, zlasti s povečanjem naložb v ljudi, s posebnim poudarkom na mladih, in boljšim povezovanjem izobraževanja, raziskovanja in inovacij s potrebami poslovnega sektorja; |
| --- | --- |

2.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj si skupaj prizadevajo za odporna, trajnostna in povezana gospodarstva, zlasti s povečanjem naložb v ljudi, s posebnim poudarkom na mladih, in boljšim povezovanjem izobraževanja, raziskovanja in inovacij s potrebami poslovnega sektorja;

| 3. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo prizadevanja za doseganje štirih skupnih ciljev v skladu s prednostnimi nalogami, zastavljenimi v strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020), in nadalje razvitimi v okviru evropskega izobraževalnega prostora: uresničiti vseživljensko učenje in vseživljenjsko mobilnost, izboljšati kakovost in učinkovitost izobraževanja in usposabljanja, spodbujati pravičnost, demokratične vrednote, socialno kohezijo in aktivno državljanstvo in izboljšati ustvarjalnost in inovativnost, vključno s podjetništvom, na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

3.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo prizadevanja za doseganje štirih skupnih ciljev v skladu s prednostnimi nalogami, zastavljenimi v strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020), in nadalje razvitimi v okviru evropskega izobraževalnega prostora: uresničiti vseživljensko učenje in vseživljenjsko mobilnost, izboljšati kakovost in učinkovitost izobraževanja in usposabljanja, spodbujati pravičnost, demokratične vrednote, socialno kohezijo in aktivno državljanstvo in izboljšati ustvarjalnost in inovativnost, vključno s podjetništvom, na vseh ravneh izobraževanja in usposabljanja;

| 4. | poudarja, da bi morali imeti vsi v Evropi dostop do privlačnih, inovativnih in vključujočih kakovostnih programov vseživljenjskega učenja, tudi zato, ker postajajo znanja in spretnosti vse hitreje zastarela, dostop do programov vseživljenjskega učenja pa izboljša življenjske priložnosti učencev in postavlja temelje za aktivno državljanstvo, družbeno mobilnost in pravičnejšo družbo; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi morali imeti vsi v Evropi dostop do privlačnih, inovativnih in vključujočih kakovostnih programov vseživljenjskega učenja, tudi zato, ker postajajo znanja in spretnosti vse hitreje zastarela, dostop do programov vseživljenjskega učenja pa izboljša življenjske priložnosti učencev in postavlja temelje za aktivno državljanstvo, družbeno mobilnost in pravičnejšo družbo;

| 5. | poudarja, da imajo dobro umerjene politike izobraževanja in vseživljenjskega učenja osrednjo vlogo pri boljšem usklajevanju znanj in spretnosti delovne sile s potrebami gospodarstva in da bodo imeli ljudje z znanji in spretnostmi, ki so na trgu dela zaželene, boljše zaposlitvene možnosti; ugotavlja, da je dostop vseh do kakovostnega izobraževanja, vključno s poklicnim izobraževanjem, ključen za izobraževanje odraslih ter pridobivanje znanj in spretnosti v sklopu pristopa vseživljenjskega učenja; poudarja, da je vključevanje vodij s področij izobraževanja, podjetništva ter razvoja delovne sile ključno za ustvarjanje okvira, s katerim bodo lahko države učinkoviteje uskladile izobraževalne sisteme s potrebami lokalnega trga dela; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da imajo dobro umerjene politike izobraževanja in vseživljenjskega učenja osrednjo vlogo pri boljšem usklajevanju znanj in spretnosti delovne sile s potrebami gospodarstva in da bodo imeli ljudje z znanji in spretnostmi, ki so na trgu dela zaželene, boljše zaposlitvene možnosti; ugotavlja, da je dostop vseh do kakovostnega izobraževanja, vključno s poklicnim izobraževanjem, ključen za izobraževanje odraslih ter pridobivanje znanj in spretnosti v sklopu pristopa vseživljenjskega učenja; poudarja, da je vključevanje vodij s področij izobraževanja, podjetništva ter razvoja delovne sile ključno za ustvarjanje okvira, s katerim bodo lahko države učinkoviteje uskladile izobraževalne sisteme s potrebami lokalnega trga dela;

| 6. | poudarja, da je pomembno da se evropski instrument sosedstva nadaljuje z novim Instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vključno z dodelitvijo vsaj 19,2 milijarde EUR projektom vzhodnega sosedstva za obdobje od leta 2021 do 2027; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pomembno da se evropski instrument sosedstva nadaljuje z novim Instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, vključno z dodelitvijo vsaj 19,2 milijarde EUR projektom vzhodnega sosedstva za obdobje od leta 2021 do 2027;

| 7. | poudarja, da bi morali pazljivo spodbujati izobraževalne reforme z izvajanjem ključnih programov, kot so programi Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in Obzorje Evropa, da bi preprečili prihodnje vrzeli med izobraževalnimi sistemi ter potrebami trga dela v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morali pazljivo spodbujati izobraževalne reforme z izvajanjem ključnih programov, kot so programi Erasmus+, Ustvarjalna Evropa in Obzorje Evropa, da bi preprečili prihodnje vrzeli med izobraževalnimi sistemi ter potrebami trga dela v državah vzhodnega partnerstva;

| 8. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo stike med ljudmi in priznajo pomen čezmejne mobilnosti v okviru programa platforme 4 „Mobilnost in stiki med ljudmi“; |
| --- | --- |

8.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo stike med ljudmi in priznajo pomen čezmejne mobilnosti v okviru programa platforme 4 „Mobilnost in stiki med ljudmi“;

| 9. | poudarja pomen spodbujanja multilateralizma, strateških prednostnih nalog in izpolnjevanja mednarodnih zavez in ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami, vključno s cilji trajnostnega razvoja, Agende 2030 in Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

9.

poudarja pomen spodbujanja multilateralizma, strateških prednostnih nalog in izpolnjevanja mednarodnih zavez in ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami, vključno s cilji trajnostnega razvoja, Agende 2030 in Pariškega sporazuma;

| 10. | obžaluje pričakovanje, da bodo digitalne tehnologije za izobraževanje in usposabljanje na splošno izboljšale sinergijo med gospodarstvom in izobraževanjem in da bodo naložbe institucij izobraževanja in usposabljanja v informacijske in komunikacijske tehnologije dosegle uspešne rezultate; poudarja, da je treba informacijske in komunikacijske tehnologije vključiti v procese poučevanja in učenja in izobraževanje preoblikovati iz prenosa znanja v soustvarjanje znanja; to bi moralo zajemati širok nabor sprememb, vključno z večjo avtonomijo šol in učiteljev; uvedbo novih hibridnih oblik učenja in korenitih reform ocenjevanja učencev, pri čemer je treba vedno dati prednost učenju z osebnim stikom, saj šole zagotavljajo pastoralno vlogo, ki je ni mogoče ponoviti na spletu; |
| --- | --- |

10.

obžaluje pričakovanje, da bodo digitalne tehnologije za izobraževanje in usposabljanje na splošno izboljšale sinergijo med gospodarstvom in izobraževanjem in da bodo naložbe institucij izobraževanja in usposabljanja v informacijske in komunikacijske tehnologije dosegle uspešne rezultate; poudarja, da je treba informacijske in komunikacijske tehnologije vključiti v procese poučevanja in učenja in izobraževanje preoblikovati iz prenosa znanja v soustvarjanje znanja; to bi moralo zajemati širok nabor sprememb, vključno z večjo avtonomijo šol in učiteljev; uvedbo novih hibridnih oblik učenja in korenitih reform ocenjevanja učencev, pri čemer je treba vedno dati prednost učenju z osebnim stikom, saj šole zagotavljajo pastoralno vlogo, ki je ni mogoče ponoviti na spletu;

| 11. | poudarja, da morajo države vzhodnega partnerstva izboljšati kakovost svojih izobraževalnih sistemov, zlasti s preusposabljanjem učiteljev ter posodobitvijo izobraževalnega sistema, tako da bo pripravljen na digitalno dobo; izraža pohvalo Gruziji za vodilno vlogo na tem področju z načrtom za reformo izobraževanja za obdobje 2018–2023, ki je namenjen uskladitvi gruzijskega izobraževalnega sistema z evropskimi standardi in se še posebej osredotoča na srednje šole in centre za poklicno usposabljanje; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da morajo države vzhodnega partnerstva izboljšati kakovost svojih izobraževalnih sistemov, zlasti s preusposabljanjem učiteljev ter posodobitvijo izobraževalnega sistema, tako da bo pripravljen na digitalno dobo; izraža pohvalo Gruziji za vodilno vlogo na tem področju z načrtom za reformo izobraževanja za obdobje 2018–2023, ki je namenjen uskladitvi gruzijskega izobraževalnega sistema z evropskimi standardi in se še posebej osredotoča na srednje šole in centre za poklicno usposabljanje;

| 12. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo svoje strategije in povečajo vlaganje v sisteme izobraževanja in usposabljanja, da bi lahko zagotovile uspešno, dostopno in vključujoče izobraževanje, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, vseživljenjskim učenjem, izpopolnjevanjem in preusposabljanjem, se osredotočile zlasti na zagotavljanje učinkovite podpore delavcem in brezposelnim ter v celoti izkoristile možnosti, ki jih ponujajo informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno s poudarkom na koristih krožnega gospodarstva, pri čemer morajo upoštevati zahteve digitalnih in zelenih kompetenc; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo svoje strategije in povečajo vlaganje v sisteme izobraževanja in usposabljanja, da bi lahko zagotovile uspešno, dostopno in vključujoče izobraževanje, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, vseživljenjskim učenjem, izpopolnjevanjem in preusposabljanjem, se osredotočile zlasti na zagotavljanje učinkovite podpore delavcem in brezposelnim ter v celoti izkoristile možnosti, ki jih ponujajo informacijske in komunikacijske tehnologije, vključno s poudarkom na koristih krožnega gospodarstva, pri čemer morajo upoštevati zahteve digitalnih in zelenih kompetenc;

| 13. | poziva EU, njene države članice ter države vzhodnega partnerstva, naj si prizadevajo za dosego teh ciljev z zagotavljanjem boljše infrastrukture, povezljivosti ter digitalne opreme, usposabljanjem učiteljev za sprejemanje tehnologije in uporabo digitalne metodologije ter spodbujanjem vrhunskih učnih vsebin, uporabniku prijaznih orodij in varnih platform, ki spoštujejo standarde zasebnosti in etične standarde ter krepijo odpornost na kibernetske grožnje; |
| --- | --- |

13.

poziva EU, njene države članice ter države vzhodnega partnerstva, naj si prizadevajo za dosego teh ciljev z zagotavljanjem boljše infrastrukture, povezljivosti ter digitalne opreme, usposabljanjem učiteljev za sprejemanje tehnologije in uporabo digitalne metodologije ter spodbujanjem vrhunskih učnih vsebin, uporabniku prijaznih orodij in varnih platform, ki spoštujejo standarde zasebnosti in etične standarde ter krepijo odpornost na kibernetske grožnje;

| 14. | ugotavlja, da izobraževanje in učna mobilnost spodbujata razvoj ključnih kompetenc in izkušenj, ki so pomembne za dejavno udeležbo na trgu dela in v družbi na splošno in poudarja pomen vzajemnega priznavanja diplom za izboljšanje mobilnosti; v zvezi s tem poudarja, da je vodilni program EU za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport Erasmus+ (2014–2020) bistveno prispeval k strateškemu okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju, saj je več kot štirim milijonom Evropejcem omogočil študij, usposabljanje ter pridobivanje izkušenj v tujini, s čimer je načelo vseživljenjskega učenja postalo resničnost; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za boljše vključevanje mladih študentov in delavcev iz držav vzhodnega partnerstva v projekte mobilnosti v EU, vključno s prostovoljskimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da izobraževanje in učna mobilnost spodbujata razvoj ključnih kompetenc in izkušenj, ki so pomembne za dejavno udeležbo na trgu dela in v družbi na splošno in poudarja pomen vzajemnega priznavanja diplom za izboljšanje mobilnosti; v zvezi s tem poudarja, da je vodilni program EU za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport Erasmus+ (2014–2020) bistveno prispeval k strateškemu okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju, saj je več kot štirim milijonom Evropejcem omogočil študij, usposabljanje ter pridobivanje izkušenj v tujini, s čimer je načelo vseživljenjskega učenja postalo resničnost; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za boljše vključevanje mladih študentov in delavcev iz držav vzhodnega partnerstva v projekte mobilnosti v EU, vključno s prostovoljskimi dejavnostmi;

| 15. | ugotavlja, da je vmesna ocena programa Erasmus+ izpostavila pozitivni učinek mobilnosti na samozavest, samostojnost in družbeno integracijo učencev ter na njihovo poznejšo vključitev na trg dela in prispevek k ustvarjanju občutka evropske identitete; poudarja pomen stikov med ljudmi, vzajemnega učenja med prejemniki iz držav članic in držav vzhodnega partnerstva ter povečanja števila vzajemnih kulturnih izmenjav, doseženih s širšo uporabo programa Erasmus+; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je vmesna ocena programa Erasmus+ izpostavila pozitivni učinek mobilnosti na samozavest, samostojnost in družbeno integracijo učencev ter na njihovo poznejšo vključitev na trg dela in prispevek k ustvarjanju občutka evropske identitete; poudarja pomen stikov med ljudmi, vzajemnega učenja med prejemniki iz držav članic in držav vzhodnega partnerstva ter povečanja števila vzajemnih kulturnih izmenjav, doseženih s širšo uporabo programa Erasmus+;

| 16. | ugotavlja, da mora instrument za predpristopno pomoč zagotavljati tako finančno podporo kot tudi jasen okvir družbenih in zaposlitvenih integracijskih politik ter politik vključevanja na trga dela za pripravo partnerskih držav na prihodnje članstvo v Evropski uniji in podporo v njihovem pristopnem procesu; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da mora instrument za predpristopno pomoč zagotavljati tako finančno podporo kot tudi jasen okvir družbenih in zaposlitvenih integracijskih politik ter politik vključevanja na trga dela za pripravo partnerskih držav na prihodnje članstvo v Evropski uniji in podporo v njihovem pristopnem procesu;

| 17. | poudarja, da je v globaliziranem okolju izobraževanja, usposabljanja ter zaposlovanja bistveno, da lahko mladi čim bolje izkoristijo vse možnosti za učenje v Evropi; zato pozdravlja predlog Komisije, da se proračun za program Erasmus, ki bo v obdobju 2021–2027 nasledil program Erasmus+, podvoji na 30 milijard EUR in da se poveča osredotočenost na vključitev oseb z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je v globaliziranem okolju izobraževanja, usposabljanja ter zaposlovanja bistveno, da lahko mladi čim bolje izkoristijo vse možnosti za učenje v Evropi; zato pozdravlja predlog Komisije, da se proračun za program Erasmus, ki bo v obdobju 2021–2027 nasledil program Erasmus+, podvoji na 30 milijard EUR in da se poveča osredotočenost na vključitev oseb z manj priložnostmi;

| 18. | poziva EU, njene države članice ter države vzhodnega partnerstva, naj si bolj prizadevajo za pomoč nizko usposobljenim odraslim pri pridobivanju minimalne ravni bralne, matematične in digitalne pismenosti, npr. s ciljno usmerjenimi finančnimi spodbudami ter modularnimi učnimi priložnostmi, da bi spodbudili udeležbo pri usposabljanju; |
| --- | --- |

18.

poziva EU, njene države članice ter države vzhodnega partnerstva, naj si bolj prizadevajo za pomoč nizko usposobljenim odraslim pri pridobivanju minimalne ravni bralne, matematične in digitalne pismenosti, npr. s ciljno usmerjenimi finančnimi spodbudami ter modularnimi učnimi priložnostmi, da bi spodbudili udeležbo pri usposabljanju;

| 19. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj zagotovijo pomoč projektom tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, tako da zagotovijo javno strokovno znanje javne uprave v državah vzhodnega partnerstva ter izvajajo dejavnosti, ki vključujejo delavnice, usposabljanja, strokovne misije, študijske obiske, pripravništva ter svetovanje za pripravo usposobljene delovne sile na različnih področjih, še posebej na področjih digitalnega, krožnega in zelenega gospodarstva; |
| --- | --- |

19.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj zagotovijo pomoč projektom tesnega medinstitucionalnega sodelovanja, tako da zagotovijo javno strokovno znanje javne uprave v državah vzhodnega partnerstva ter izvajajo dejavnosti, ki vključujejo delavnice, usposabljanja, strokovne misije, študijske obiske, pripravništva ter svetovanje za pripravo usposobljene delovne sile na različnih področjih, še posebej na področjih digitalnega, krožnega in zelenega gospodarstva;

| 20. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj oblikujejo ciljno usmerjene programe vzhodnega partnerstva na specializiranih univerzah ter elektronsko izobraževalno platformo za spletne tečaje, ki se osredotoča na evropske vrednote in pravno državo, dobro upravljanje, javno upravo ter izkoreninjanje korupcije v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

20.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj oblikujejo ciljno usmerjene programe vzhodnega partnerstva na specializiranih univerzah ter elektronsko izobraževalno platformo za spletne tečaje, ki se osredotoča na evropske vrednote in pravno državo, dobro upravljanje, javno upravo ter izkoreninjanje korupcije v državah vzhodnega partnerstva;

| 21. | podpira krepitev akademskega in izobraževalnega sodelovanje med državami EU in državami vzhodnega partnerstva, vključno s sodelovanjem znotraj vzhodnega partnerstva ter vzpostavitvijo regionalnega programa za podporo centrom akademske in raziskovalne odličnosti v regiji; |
| --- | --- |

21.

podpira krepitev akademskega in izobraževalnega sodelovanje med državami EU in državami vzhodnega partnerstva, vključno s sodelovanjem znotraj vzhodnega partnerstva ter vzpostavitvijo regionalnega programa za podporo centrom akademske in raziskovalne odličnosti v regiji;

| 22. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj preučijo in izmenjajo najboljše prakse o upravljanju gibanja visoko usposobljenih, kvalificiranih delavcev med državami, s čimer bi določili pogoje za uravnotežen pretok možganov in preprečili izgubo mlade, izobražene delovne sile, kar bi negativno vplivalo na gospodarsko rast in razvoj držav izvora; |
| --- | --- |

22.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj preučijo in izmenjajo najboljše prakse o upravljanju gibanja visoko usposobljenih, kvalificiranih delavcev med državami, s čimer bi določili pogoje za uravnotežen pretok možganov in preprečili izgubo mlade, izobražene delovne sile, kar bi negativno vplivalo na gospodarsko rast in razvoj držav izvora;

| 23. | spodbuja Komisijo, naj sodeluje z državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva za dosego ciljev strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju, in sicer, da bi moralo imeti vsaj 95 % otrok dostop do predšolske vzgoje, da bi moralo manj kot 10 % otrok zgodaj opustiti izobraževanje in usposabljanje, da se bi moral delež visokošolskih diplomantov povečati na vsaj 40 % oseb, starih med 30 do 34 let, da bi moralo vsaj 15 % odraslih, starih med 25 do 64 let, sodelovati pri vseživljenjskem učenju, da bi moralo vsaj 20 % visokošolskih diplomantov in 6 % poklicno izobraženih ljudi, starih med 18 in 34 let, nekaj časa preživeti na izobraževanju ali usposabljanju v tujini in da bi moral delež zaposlenih, starih med 20 in 34 let, s pridobljeno sekundarno ali višjo izobrazbo, ki so dokončali izobraževanje pred 1 do 3 leti, naj bi znašal vsaj 82 %; |
| --- | --- |

23.

spodbuja Komisijo, naj sodeluje z državami članicami EU in državami vzhodnega partnerstva za dosego ciljev strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju, in sicer, da bi moralo imeti vsaj 95 % otrok dostop do predšolske vzgoje, da bi moralo manj kot 10 % otrok zgodaj opustiti izobraževanje in usposabljanje, da se bi moral delež visokošolskih diplomantov povečati na vsaj 40 % oseb, starih med 30 do 34 let, da bi moralo vsaj 15 % odraslih, starih med 25 do 64 let, sodelovati pri vseživljenjskem učenju, da bi moralo vsaj 20 % visokošolskih diplomantov in 6 % poklicno izobraženih ljudi, starih med 18 in 34 let, nekaj časa preživeti na izobraževanju ali usposabljanju v tujini in da bi moral delež zaposlenih, starih med 20 in 34 let, s pridobljeno sekundarno ali višjo izobrazbo, ki so dokončali izobraževanje pred 1 do 3 leti, naj bi znašal vsaj 82 %;

| 24. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so vse države vzhodnega partnerstva kljub gospodarskim izzivom uspešno vpisale otroke v šole ter jih ohranile v izobraževalnem sistemu; |
| --- | --- |

24.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so vse države vzhodnega partnerstva kljub gospodarskim izzivom uspešno vpisale otroke v šole ter jih ohranile v izobraževalnem sistemu;

| 25. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj v okviru izvajanja bolonjskega procesa in v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah varujejo akademsko svobodo; v zvezi s tem opozarja, da potrebujejo dejavnosti visokošolskega izobraževanja regulativni model za institucionalno avtonomijo; |
| --- | --- |

25.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj v okviru izvajanja bolonjskega procesa in v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah varujejo akademsko svobodo; v zvezi s tem opozarja, da potrebujejo dejavnosti visokošolskega izobraževanja regulativni model za institucionalno avtonomijo;

| 26. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo osnovne digitalne spretnosti in kompetence že v zgodnjem otroštvu in razvijejo privlačne visokošolske učne načrte, ki bodo prinesli več digitalnih strokovnjakov, hkrati pa naj zagotovijo, da bo posebna pozornost namenjena enakim možnostim ter uravnoteženi zastopanosti spolov v digitalnih študijah in karierah; |
| --- | --- |

26.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo osnovne digitalne spretnosti in kompetence že v zgodnjem otroštvu in razvijejo privlačne visokošolske učne načrte, ki bodo prinesli več digitalnih strokovnjakov, hkrati pa naj zagotovijo, da bo posebna pozornost namenjena enakim možnostim ter uravnoteženi zastopanosti spolov v digitalnih študijah in karierah;

| 27. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj posebno pozornost namenijo potrebam prikrajšanih, diskriminiranih in marginaliziranih skupin v izobraževanju, pri čemer naj zagotovijo, da v spletnem učnem okolju niso dvakratno izključene; |
| --- | --- |

27.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj posebno pozornost namenijo potrebam prikrajšanih, diskriminiranih in marginaliziranih skupin v izobraževanju, pri čemer naj zagotovijo, da v spletnem učnem okolju niso dvakratno izključene;

| 28. | poudarja, da je potrebno zagotoviti pravico do izobraževanja v konfliktih ter na območjih konfliktov ter v zvezi s tem poudarja, da je potrebno varovati šole, saj bi morale zagotavljati varen prostor, kjer so lahko otroci zaščiteni pred grožnjami in krizami; ugotavlja, da je izobraževanje ključni korak pri prekinitvi kriznega cikla in zmanjšuje verjetnost prihodnjih konfliktov; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je potrebno zagotoviti pravico do izobraževanja v konfliktih ter na območjih konfliktov ter v zvezi s tem poudarja, da je potrebno varovati šole, saj bi morale zagotavljati varen prostor, kjer so lahko otroci zaščiteni pred grožnjami in krizami; ugotavlja, da je izobraževanje ključni korak pri prekinitvi kriznega cikla in zmanjšuje verjetnost prihodnjih konfliktov;

| 29. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj v šolah zmanjšajo razlike med spoloma in spodbujajo poučevanje, pri katerem se upošteva različnost spolov, v skladu z novo strategijo EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025, da bi spodbudili kulturo enakosti spolov na delovnem mestu in pripomogli k boju proti vsem oblikam diskriminacije, vključno s spolnim stereotipiziranjem; |
| --- | --- |

29.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj v šolah zmanjšajo razlike med spoloma in spodbujajo poučevanje, pri katerem se upošteva različnost spolov, v skladu z novo strategijo EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025, da bi spodbudili kulturo enakosti spolov na delovnem mestu in pripomogli k boju proti vsem oblikam diskriminacije, vključno s spolnim stereotipiziranjem;

| 30. | poudarja pomen tesnejšega sodelovanja na evropski ravni pri učenju iz krize zaradi covida-19, med katero je bila tehnologija v izobraževanju, usposabljanju in delu uporabljena v obsegu, kakršnega še ni bilo, to pa je bil odločilni trenutek, ki je bistveno spremenil izobraževalno okolje; poudarja, da je kriza razkrila vrzeli v dostopu do interneta in priložnosti na spletu, ampak je tudi priložnost za prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja digitalni dobi, v skladu z akcijskim načrtom za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027; |
| --- | --- |

30.

poudarja pomen tesnejšega sodelovanja na evropski ravni pri učenju iz krize zaradi covida-19, med katero je bila tehnologija v izobraževanju, usposabljanju in delu uporabljena v obsegu, kakršnega še ni bilo, to pa je bil odločilni trenutek, ki je bistveno spremenil izobraževalno okolje; poudarja, da je kriza razkrila vrzeli v dostopu do interneta in priložnosti na spletu, ampak je tudi priložnost za prilagoditev sistemov izobraževanja in usposabljanja digitalni dobi, v skladu z akcijskim načrtom za digitalno izobraževanje za obdobje 2021–2027;

| 31. | poudarja, da bi morala uporaba tehnologije dopolnjevati tradicionalno poučevanje in poučevanje s fizično prisotnostjo ter opozarja, da številni ljudje, zlasti otroci, niso mogli sodelovati pri šoli na daljavo zaradi pomanjkanja dostopa do električne energije, interneta, računalnika ter potrebnih digitalnih znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi morala uporaba tehnologije dopolnjevati tradicionalno poučevanje in poučevanje s fizično prisotnostjo ter opozarja, da številni ljudje, zlasti otroci, niso mogli sodelovati pri šoli na daljavo zaradi pomanjkanja dostopa do električne energije, interneta, računalnika ter potrebnih digitalnih znanj in spretnosti;

| 32. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo sinergije in sodelovanje med ustreznimi deležniki, kot so akterji civilne družbe, združenja delodajalcev, sindikati, socialni partnerji, akademske ustanove, centri za usposabljanje in zavodi za zaposlovanje, in naj jih vključijo v oblikovanje in izvajanje ustreznih ukrepov, da bi prepoznali in odpravili vrzeli med potrebami njihovih trgov dela ter akademskimi kvalifikacijami in poklicnimi znanji, ki jih ponujajo njihovi sistemi izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

32.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj izboljšajo sinergije in sodelovanje med ustreznimi deležniki, kot so akterji civilne družbe, združenja delodajalcev, sindikati, socialni partnerji, akademske ustanove, centri za usposabljanje in zavodi za zaposlovanje, in naj jih vključijo v oblikovanje in izvajanje ustreznih ukrepov, da bi prepoznali in odpravili vrzeli med potrebami njihovih trgov dela ter akademskimi kvalifikacijami in poklicnimi znanji, ki jih ponujajo njihovi sistemi izobraževanja in usposabljanja;

| 33. | poudarja, da imata Evropska ustanova za demokracijo in evropski instrument za demokracijo in človekove pravice pomembno vlogo v državah vzhodnega partnerstva, kjer mladim zagotavljata orodja in znanje za vključevanje v državljanski aktivizem in ustvarjanje boljše prihodnosti zanje in njihove države; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, države članice ter države vzhodnega partnerstva, naj podpirajo delo Evropske ustanove za demokracijo ter evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter v celoti izkoristijo možnosti za sodelovanje in sinergije z državami vzhodnega partnerstva o demokratičnem izobraževanju; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da imata Evropska ustanova za demokracijo in evropski instrument za demokracijo in človekove pravice pomembno vlogo v državah vzhodnega partnerstva, kjer mladim zagotavljata orodja in znanje za vključevanje v državljanski aktivizem in ustvarjanje boljše prihodnosti zanje in njihove države; poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje, države članice ter države vzhodnega partnerstva, naj podpirajo delo Evropske ustanove za demokracijo ter evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter v celoti izkoristijo možnosti za sodelovanje in sinergije z državami vzhodnega partnerstva o demokratičnem izobraževanju;

| 34. | poudarja, da je tesno sodelovanje med ponudniki izobraževanja in usposabljanja in poslovnim sektorjem ključno za prihodnost naših sistemov izobraževanja in usposabljanja; opozarja, da se uspešni prehodi iz šolanja v zaposlitev zanašajo na tesno sodelovanje med podjetji in visokošolskimi ustanovami, da prilagodijo učne načrte, zagotovijo pripravništva in mentorstva, pri tem pa še vedno ohranijo avtonomijo ustanov za izobraževanje in usposabljanje; podpira spodbujanje javno-zasebnih partnerstev za usposabljanje mladih in poročanje delodajalcev o znanjih in spretnostih, ki jih pričakujejo od prihodnje delovne sile; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je tesno sodelovanje med ponudniki izobraževanja in usposabljanja in poslovnim sektorjem ključno za prihodnost naših sistemov izobraževanja in usposabljanja; opozarja, da se uspešni prehodi iz šolanja v zaposlitev zanašajo na tesno sodelovanje med podjetji in visokošolskimi ustanovami, da prilagodijo učne načrte, zagotovijo pripravništva in mentorstva, pri tem pa še vedno ohranijo avtonomijo ustanov za izobraževanje in usposabljanje; podpira spodbujanje javno-zasebnih partnerstev za usposabljanje mladih in poročanje delodajalcev o znanjih in spretnostih, ki jih pričakujejo od prihodnje delovne sile;

| 35. | poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko države članice EU in države vzhodnega partnerstva podjetništvo vključile v izobraževanje že od zgodnjega otroštva in bolje podpirale mlade podjetnike; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko države članice EU in države vzhodnega partnerstva podjetništvo vključile v izobraževanje že od zgodnjega otroštva in bolje podpirale mlade podjetnike;

| 36. | poudarja, da bo posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja v državah vzhodnega partnerstva, v skladu z osnovnimi načeli politike vzhodnega partnerstva, prinesla oprijemljive koristi za njihove državljane, kot so preprečevanje izgube intelektualnega kapitala ter spodbujanje gospodarske odpornosti; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bo posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja v državah vzhodnega partnerstva, v skladu z osnovnimi načeli politike vzhodnega partnerstva, prinesla oprijemljive koristi za njihove državljane, kot so preprečevanje izgube intelektualnega kapitala ter spodbujanje gospodarske odpornosti;

| 37. | ugotavlja, da je prijazno poslovno okolje s pametnimi, preglednimi, jasnimi in predvidljivimi predpisi ter minimalno količino birokratskih postopkov nujno za spodbujanje podjetništva, zagonskih podjetij in inovacij, medtem ko lahko bolj proti korupciji in zaščita konkurence zagotovita prepotrebne gospodarske priložnosti za mlade podjetnike; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je prijazno poslovno okolje s pametnimi, preglednimi, jasnimi in predvidljivimi predpisi ter minimalno količino birokratskih postopkov nujno za spodbujanje podjetništva, zagonskih podjetij in inovacij, medtem ko lahko bolj proti korupciji in zaščita konkurence zagotovita prepotrebne gospodarske priložnosti za mlade podjetnike;

| 38. | poziva Komisijo, naj prevzame bolj proaktivno vlogo pri opredeljevanju, izmenjavi in širitvi dobrih praks na področju digitalnega izobraževanja ter pri spodbujanju sodelovanja med vsemi deležniki na nacionalni, regionalni in lokalni ravni z ustanovitvijo novega evropskega vozlišča za digitalno izobraževanje; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj prevzame bolj proaktivno vlogo pri opredeljevanju, izmenjavi in širitvi dobrih praks na področju digitalnega izobraževanja ter pri spodbujanju sodelovanja med vsemi deležniki na nacionalni, regionalni in lokalni ravni z ustanovitvijo novega evropskega vozlišča za digitalno izobraževanje;

| 39. | poudarja, da je treba vzpostaviti pilotni projekt, ki bo namenjen ustanovitvi odprtega centra vzhodnega partnerstva za znanost in inovacije, mreže tematskih strokovnih centrov v državah vzhodnega partnerstva, ki bodo zagotavljali podporo in storitve v zvezi z raziskavami in inovacijami; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je treba vzpostaviti pilotni projekt, ki bo namenjen ustanovitvi odprtega centra vzhodnega partnerstva za znanost in inovacije, mreže tematskih strokovnih centrov v državah vzhodnega partnerstva, ki bodo zagotavljali podporo in storitve v zvezi z raziskavami in inovacijami;

| 40. | ugotavlja, da ima EU, čeprav so njene države članice odgovorne za svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja, že ključno vlogo pri podpori in dopolnjevanju njihovih prizadevanj, zlasti prek Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da ima EU, čeprav so njene države članice odgovorne za svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja, že ključno vlogo pri podpori in dopolnjevanju njihovih prizadevanj, zlasti prek Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja;

| 41. | poziva Komisijo, naj natančneje spremlja učinke evropskih sredstev na mlade in vprašanja mladih vključi v proračun EU in makroekonomsko politiko; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj natančneje spremlja učinke evropskih sredstev na mlade in vprašanja mladih vključi v proračun EU in makroekonomsko politiko;

| 42. | spodbuja Komisijo in udeležene države iz evropskega visokošolskega prostora, naj okrepijo prizadevanj in v skladu s priporočilom Sveta z dne 26. novembra 2018 do leta 2025 dosežejo avtomatično vzajemno priznavanje visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini in tako nadgradijo napredek, ki je bil dosežen na drugih forumih, zlasti v okviru bolonjskega procesa in Lizbonske konvencije o priznavanju; poziva udeležene države naj po vsej Evropi odpravijo ovire za učenje in spodbujanje inovativnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja za vse ter tako uresničijo evropski visokošolski prostor; |
| --- | --- |

42.

spodbuja Komisijo in udeležene države iz evropskega visokošolskega prostora, naj okrepijo prizadevanj in v skladu s priporočilom Sveta z dne 26. novembra 2018 do leta 2025 dosežejo avtomatično vzajemno priznavanje visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini in tako nadgradijo napredek, ki je bil dosežen na drugih forumih, zlasti v okviru bolonjskega procesa in Lizbonske konvencije o priznavanju; poziva udeležene države naj po vsej Evropi odpravijo ovire za učenje in spodbujanje inovativnega in vključujočega izobraževanja in usposabljanja za vse ter tako uresničijo evropski visokošolski prostor;

| 43. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj spoštujejo določbe Konvencije o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji (Lizbonska konvencija), pri čemer naj ustrezno upoštevajo pristojni organ države pogodbenice te konvencije, hkrati pa priznajo visokošolske diplome v okviru programa Erasmus+ ter drugih izobraževalnih programov in drugega dvostranskega sodelovanja; |
| --- | --- |

43.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj spoštujejo določbe Konvencije o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji (Lizbonska konvencija), pri čemer naj ustrezno upoštevajo pristojni organ države pogodbenice te konvencije, hkrati pa priznajo visokošolske diplome v okviru programa Erasmus+ ter drugih izobraževalnih programov in drugega dvostranskega sodelovanja;

| 44. | poziva EU, naj razširi svojo podporo za mlade v vzhodnem sosedstvu in poveča financiranje s 75 milijonov EUR za obdobje 2014–2016 na 340 milijonov EUR za obdobje 2017–2020 v okviru svežnja za izobraževanje in mlade, namenjenega ustvarjanju potrebnih pogojev za študij, usposabljanje in delo mladih ter njihovo vključevanje v družbo; poziva EU naj v zvezi s tem razširi svojo podporo; |
| --- | --- |

44.

poziva EU, naj razširi svojo podporo za mlade v vzhodnem sosedstvu in poveča financiranje s 75 milijonov EUR za obdobje 2014–2016 na 340 milijonov EUR za obdobje 2017–2020 v okviru svežnja za izobraževanje in mlade, namenjenega ustvarjanju potrebnih pogojev za študij, usposabljanje in delo mladih ter njihovo vključevanje v družbo; poziva EU naj v zvezi s tem razširi svojo podporo;

| 45. | pozdravlja otvoritev prve evropske šole za države vzhodnega partnerstva septembra 2018 v Tbilisiju; opozarja, da vodilna šola kot ena izmed „20 ciljev za leto 2020“ vzhodnega partnerstva učencem iz vseh šestih držav vzhodnega partnerstva zagotavlja inovativni, svetovno priznan izobraževalni program; poziva EU, naj razmisli o odprtju podobnih šol v drugih državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja otvoritev prve evropske šole za države vzhodnega partnerstva septembra 2018 v Tbilisiju; opozarja, da vodilna šola kot ena izmed „20 ciljev za leto 2020“ vzhodnega partnerstva učencem iz vseh šestih držav vzhodnega partnerstva zagotavlja inovativni, svetovno priznan izobraževalni program; poziva EU, naj razmisli o odprtju podobnih šol v drugih državah vzhodnega partnerstva;

| 46. | poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo svoja prizadevanja za sprostitev celotnega potenciala učinkovitih sinergij med izobraževanjem in gospodarstvom, tako da uporabijo vodilna načela iz izjav vzhodnega partnerstva (COM(SWD(2020)56), in sicer demokracije, dobrega upravljanja in stabilnosti; naj vzpostavijo pobude za kulturno in demokratično izobraževanje, da bi izboljšali mobilnost in stike med ljudmi; in da bi z trajnostnim, družbenim in gospodarskim razvojem dosegli močnejše družbe; |
| --- | --- |

46.

poziva EU, njene države članice in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo svoja prizadevanja za sprostitev celotnega potenciala učinkovitih sinergij med izobraževanjem in gospodarstvom, tako da uporabijo vodilna načela iz izjav vzhodnega partnerstva (COM(SWD(2020)56), in sicer demokracije, dobrega upravljanja in stabilnosti; naj vzpostavijo pobude za kulturno in demokratično izobraževanje, da bi izboljšali mobilnost in stike med ljudmi; in da bi z trajnostnim, družbenim in gospodarskim razvojem dosegli močnejše družbe;

| 47. | pozdravlja novi Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, saj prispeva k uresničevanju evropskega stebra socialnih pravic in zlasti prvega načela, ki določa pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja in je trdno vpet v evropski zeleni dogovor, novo digitalno strategijo EU, novo industrijsko strategijo ter strategijo EU za MSP, ki bodo uspešni le, če bodo delavci imeli ustrezna znanja in spretnosti; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja novi Program znanj in spretnosti za Evropo za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, saj prispeva k uresničevanju evropskega stebra socialnih pravic in zlasti prvega načela, ki določa pravico do kakovostnega in vključujočega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja in je trdno vpet v evropski zeleni dogovor, novo digitalno strategijo EU, novo industrijsko strategijo ter strategijo EU za MSP, ki bodo uspešni le, če bodo delavci imeli ustrezna znanja in spretnosti;

| 48. | ugotavlja, da je v novem akcijskem načrtu EU za krožno gospodarstvo in strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 prav tako poudarjena ključna vloga znanj in spretnosti pri prehodu v zeleno gospodarstvo; pozdravlja predloge Komisije za ukrepe za spodbujanje zelenega prehoda v izobraževanju; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da je v novem akcijskem načrtu EU za krožno gospodarstvo in strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 prav tako poudarjena ključna vloga znanj in spretnosti pri prehodu v zeleno gospodarstvo; pozdravlja predloge Komisije za ukrepe za spodbujanje zelenega prehoda v izobraževanju;

| 49. | obžaluje, da so trenutne stopnje dolgotrajne brezposelnosti in brezposelnost mladih še vedno težava v številnih državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva; poudarja pomen ustvarjanja večjega števila kakovostnih delovnih mest za mlade; ugotavlja, da je to še posebej zahtevno v času strukturnih gonil sprememb, kot so tehnološke inovacije in globalizacija, ki prinašajo tako priložnosti kot izzive na področju zaposlovanja; poudarja, da bodo zaradi posledic pandemije covida-19, zaradi katere naj bi se BDP EU v letu 2020 zmanjšal za več kot 7 %, stopnja brezposelnosti pa naj bi dosegla 9 %, potrebne še aktivnejše politike trga dela kot v običajnih razmerah; |
| --- | --- |

49.

obžaluje, da so trenutne stopnje dolgotrajne brezposelnosti in brezposelnost mladih še vedno težava v številnih državah članicah EU in državah vzhodnega partnerstva; poudarja pomen ustvarjanja večjega števila kakovostnih delovnih mest za mlade; ugotavlja, da je to še posebej zahtevno v času strukturnih gonil sprememb, kot so tehnološke inovacije in globalizacija, ki prinašajo tako priložnosti kot izzive na področju zaposlovanja; poudarja, da bodo zaradi posledic pandemije covida-19, zaradi katere naj bi se BDP EU v letu 2020 zmanjšal za več kot 7 %, stopnja brezposelnosti pa naj bi dosegla 9 %, potrebne še aktivnejše politike trga dela kot v običajnih razmerah;

| 50. | ugotavlja, da je pandemija covida-19 pospešila digitalni prehod in spodbudila ponovni razmislek o vzdržnosti in učinkovitosti izobraževalne paradigme; ugotavlja, da sta delo in učenje na daljavo sicer postala resničnost za desetine milijonov ljudi po vsej Evropi, vendar je to razkrilo tudi omejitve v naši digitalni pripravljenosti, povečala se je vrzel v digitalnih znanjih in spretnostih, pojavile pa so se tudi nove neenakosti, vendar je pandemija prispevala k ponovnemu razmisleku o digitalni pripravljenosti tako, da je pokazala na zadeve, ki jih je treba na digitalnem področju še okrepiti; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da je pandemija covida-19 pospešila digitalni prehod in spodbudila ponovni razmislek o vzdržnosti in učinkovitosti izobraževalne paradigme; ugotavlja, da sta delo in učenje na daljavo sicer postala resničnost za desetine milijonov ljudi po vsej Evropi, vendar je to razkrilo tudi omejitve v naši digitalni pripravljenosti, povečala se je vrzel v digitalnih znanjih in spretnostih, pojavile pa so se tudi nove neenakosti, vendar je pandemija prispevala k ponovnemu razmisleku o digitalni pripravljenosti tako, da je pokazala na zadeve, ki jih je treba na digitalnem področju še okrepiti;

| 51. | poudarja, da je EU postavila temelje za prehod na novi program znanj in spretnosti, zdaj pa mora zagotoviti jasen okvir za delovna mesta, ki bodo spodbujala dvojni prehod, da se zagotovi okrevanje po družbeno-gospodarskih posledicah pandemije covida-19, okrepi trajnostna konkurenčnost, zagotovi spodobnost, enake možnosti ter okrepi odpornost EU; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je EU postavila temelje za prehod na novi program znanj in spretnosti, zdaj pa mora zagotoviti jasen okvir za delovna mesta, ki bodo spodbujala dvojni prehod, da se zagotovi okrevanje po družbeno-gospodarskih posledicah pandemije covida-19, okrepi trajnostna konkurenčnost, zagotovi spodobnost, enake možnosti ter okrepi odpornost EU;

| 52. | vztraja pri okrepitvi gospodarskega in socialnega razvoja, med drugim s povečano povezljivostjo in regionalnim razvojem, razvojem kmetijstva in podeželja ter s socialnimi politikami in politikami zaposlovanja, da bi se okrepilo varstvo okolja, povečala odpornost na podnebne spremembe, pospešil prehod na nizkoogljično gospodarstvo ter razvila digitalno gospodarstvo in digitalna družba; |
| --- | --- |

52.

vztraja pri okrepitvi gospodarskega in socialnega razvoja, med drugim s povečano povezljivostjo in regionalnim razvojem, razvojem kmetijstva in podeželja ter s socialnimi politikami in politikami zaposlovanja, da bi se okrepilo varstvo okolja, povečala odpornost na podnebne spremembe, pospešil prehod na nizkoogljično gospodarstvo ter razvila digitalno gospodarstvo in digitalna družba;

---

(1)  UL L 261, 30.8.2014, str. 4.

(2)  UL L 260, 30.8.2014, str. 4.

(3)  UL L 161, 29.5.2014, str. 3.

(4)  UL L 23, 26.1.2018, str. 4.

(5)  UL L 246, 17.9.1999, str. 3.

(6)  UL C 198, 6.7.2011, str. 4.

(7)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0167.

(8)  UL C 134, 24.4.2020, str. 16.

(9)  UL L 347, 20.12.2013, str. 50.

(10)  UL C 193, 31.5.2016, str. 17.

(11)  UL C 444, 10.12.2018, str. 1.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2018)0485.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0194.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0206.

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 361/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 361/20

---

RESOLUCIJA

Energetski učinkovitosti, diverzifikaciji in neodvisnosti naproti; obravnavanje potreb po okrepitvi evropske energetske politike in preprečevanje ogrožanja energetske varnosti v vzhodnem partnerstvu

(2021/C 361/03)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020, potrjeni 11. maja 2020; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020, potrjeni 11. maja 2020;

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. marca 2020 z naslovom „Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse“; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 18. marca 2020 z naslovom „Politika vzhodnega partnerstva po letu 2020: Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse“;

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom „20 ciljev za leto 2020“, ki ga je vrh vzhodnega partnerstva odobril novembra 2017 v Bruslju; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom „20 ciljev za leto 2020“, ki ga je vrh vzhodnega partnerstva odobril novembra 2017 v Bruslju;

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, ki ga je ratificirala Evropska unija in katerega pogodbenice so tudi države vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, ki ga je ratificirala Evropska unija in katerega pogodbenice so tudi države vzhodnega partnerstva;

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU in Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, zlasti določb o sodelovanju na področju energije; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU in Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, zlasti določb o sodelovanju na področju energije;

| — | ob upoštevanju celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu (CEPA) med EU in Armenijo, zlasti določb o sodelovanju na področju energije; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu (CEPA) med EU in Armenijo, zlasti določb o sodelovanju na področju energije;

| — | ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, pri kateri so zgoraj omenjene tri pridružene države pogodbenice, Armenija pa opazovalka; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti, pri kateri so zgoraj omenjene tri pridružene države pogodbenice, Armenija pa opazovalka;

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom, zlasti določb o energiji, ter potekajočih pogajanj o okrepljenem sporazumu; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom, zlasti določb o energiji, ter potekajočih pogajanj o okrepljenem sporazumu;

| — | ob upoštevanju dela platforme št. 3 vzhodnega partnerstva – povezljivost, energetska učinkovitost, okolje in podnebni ukrepi, in zlasti odbora za energijo; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dela platforme št. 3 vzhodnega partnerstva – povezljivost, energetska učinkovitost, okolje in podnebni ukrepi, in zlasti odbora za energijo;

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 9. decembra 2019 o prihodnosti strategije Trio plus 2030: oblikovanje prihodnosti vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 9. decembra 2019 o prihodnosti strategije Trio plus 2030: oblikovanje prihodnosti vzhodnega partnerstva;

| A. | ker je energetska varnost temeljni element nacionalne varnosti držav članic EU in vzhodnih partnerskih držav; ker so povečanje povezljivosti, domačih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti ključnega pomena za izboljšanje energetske varnosti, omejevanje uvozne odvisnosti od prevladujočih dobaviteljev in spodbujanje družbene, gospodarske in politične stabilnosti v regiji; |
| --- | --- |

A.

ker je energetska varnost temeljni element nacionalne varnosti držav članic EU in vzhodnih partnerskih držav; ker so povečanje povezljivosti, domačih zmogljivosti za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti ključnega pomena za izboljšanje energetske varnosti, omejevanje uvozne odvisnosti od prevladujočih dobaviteljev in spodbujanje družbene, gospodarske in politične stabilnosti v regiji;

| B. | ker je Evropska unija vedno kazala zanimanje za vzpostavitev trajnih in močnih dvostranskih in večstranskih odnosov z državami vzhodnega partnerstva, z velikim poudarkom na energetskem sektorju; ker to partnerstvo, ki temelji na skupnih vrednotah in pravilih, vzajemnih interesih in zavezah ter skupnem lastništvu in odgovornosti, skuša doseči konkretne rezultate za državljane v regiji, tudi na področju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija vedno kazala zanimanje za vzpostavitev trajnih in močnih dvostranskih in večstranskih odnosov z državami vzhodnega partnerstva, z velikim poudarkom na energetskem sektorju; ker to partnerstvo, ki temelji na skupnih vrednotah in pravilih, vzajemnih interesih in zavezah ter skupnem lastništvu in odgovornosti, skuša doseči konkretne rezultate za državljane v regiji, tudi na področju energetske učinkovitosti;

| C. | ker je izpolnjevanje določb Pariškega sporazuma skupna zaveza EU in držav vzhodnega partnerstva; ker so podnebne spremembe problem, ki ga ni mogoče prezreti; ker obstaja velika potreba po zelenih naložbah v energetsko učinkovitost in lokalno infrastrukturo, s čimer bi okrepili okoljsko odpornost in odpornost proti podnebnim spremembam po vsej regiji; ker čist energetski prehod, gospodarstvo v procesu razogljičenja in spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije v večini primerov prispevajo k večji energetski varnosti; |
| --- | --- |

C.

ker je izpolnjevanje določb Pariškega sporazuma skupna zaveza EU in držav vzhodnega partnerstva; ker so podnebne spremembe problem, ki ga ni mogoče prezreti; ker obstaja velika potreba po zelenih naložbah v energetsko učinkovitost in lokalno infrastrukturo, s čimer bi okrepili okoljsko odpornost in odpornost proti podnebnim spremembam po vsej regiji; ker čist energetski prehod, gospodarstvo v procesu razogljičenja in spodbujanje uporabe obnovljivih virov energije v večini primerov prispevajo k večji energetski varnosti;

| D. | ker je Ruska federacija največji dobavitelj energije za večino evropskih držav in to pogosto uporablja kot sredstvo političnega pritiska in moči; ker nedavni dogodki v diplomatskih odnosih med EU in Rusijo, zlasti odvzem prostosti Alekseju Navalnemu in izgon evropskih diplomatov iz Rusije med srečanjem visokega predstavnika in podpredsednika Josepa Borrella z ruskim zunanjim ministrom Sergejem Lavrovom, kažejo, da je lahko Rusija nezanesljiva partnerica; ker močna odvisnost od ruske oskrbe s plinom ogroža energetsko varnost in gospodarsko stabilnost Evropske unije in njenih partneric; |
| --- | --- |

D.

ker je Ruska federacija največji dobavitelj energije za večino evropskih držav in to pogosto uporablja kot sredstvo političnega pritiska in moči; ker nedavni dogodki v diplomatskih odnosih med EU in Rusijo, zlasti odvzem prostosti Alekseju Navalnemu in izgon evropskih diplomatov iz Rusije med srečanjem visokega predstavnika in podpredsednika Josepa Borrella z ruskim zunanjim ministrom Sergejem Lavrovom, kažejo, da je lahko Rusija nezanesljiva partnerica; ker močna odvisnost od ruske oskrbe s plinom ogroža energetsko varnost in gospodarsko stabilnost Evropske unije in njenih partneric;

| E. | ker sta energetska varnost in čist energetski prehod sestavni del dveh od petih dolgoročnih ciljev politike vzhodnega partnerstva po letu 2020; |
| --- | --- |

E.

ker sta energetska varnost in čist energetski prehod sestavni del dveh od petih dolgoročnih ciljev politike vzhodnega partnerstva po letu 2020;

| F. | ker so države vzhodnega partnerstva v procesu posodabljanja svoje energetske zakonodaje in infrastrukture ter izvajanja politik na področju obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, kljub temu pa je ključna nadaljnja podpora EU za zagotavljanje tehnične pomoči, spremljanje njihovega izvajanja in ustvarjanje potrebnih okvirnih pogojev za naložbe; |
| --- | --- |

F.

ker so države vzhodnega partnerstva v procesu posodabljanja svoje energetske zakonodaje in infrastrukture ter izvajanja politik na področju obnovljivih virov in energetske učinkovitosti, kljub temu pa je ključna nadaljnja podpora EU za zagotavljanje tehnične pomoči, spremljanje njihovega izvajanja in ustvarjanje potrebnih okvirnih pogojev za naložbe;

| G. | ker je imela podpora EU in držav članic pomembno vlogo pri izboljšanju energetske učinkovitosti in razvoju proizvodnje energije iz obnovljivih virov v državah vzhodnega partnerstva, tudi s projekti za energetsko učinkovitost stavb, daljinsko ogrevanje, mestni promet, ulično razsvetljavo, obnovljive vire energije (sončna, vodna in energija iz biomase) in drugimi, ki jih med drugim financirajo naložbena platforma za sosedstvo, partnerstvo za spodbujanje energetske učinkovitosti in varstva okolja v vzhodni Evropi ali Konvencija županov; ker je v primerjavi z državami članicami EU v državah vzhodnega partnerstva še vedno veliko prostora za izboljšanje energetske učinkovitosti in potenciala za izkoriščanje energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

G.

ker je imela podpora EU in držav članic pomembno vlogo pri izboljšanju energetske učinkovitosti in razvoju proizvodnje energije iz obnovljivih virov v državah vzhodnega partnerstva, tudi s projekti za energetsko učinkovitost stavb, daljinsko ogrevanje, mestni promet, ulično razsvetljavo, obnovljive vire energije (sončna, vodna in energija iz biomase) in drugimi, ki jih med drugim financirajo naložbena platforma za sosedstvo, partnerstvo za spodbujanje energetske učinkovitosti in varstva okolja v vzhodni Evropi ali Konvencija županov; ker je v primerjavi z državami članicami EU v državah vzhodnega partnerstva še vedno veliko prostora za izboljšanje energetske učinkovitosti in potenciala za izkoriščanje energije iz obnovljivih virov;

| H. | ker so projekti, ki jih podpirajo EU in drugi partnerji, prispevali k vzpostavljanju medsebojnih povezav in posodabljanju infrastrukture po vsej regiji, da bi izboljšali energetsko varnost zadevnih držav, na primer plinsko in elektroenergetsko povezavo med Romunijo in Moldavijo, elektroenergetsko povezavo med Armenijo in Gruzijo ali južni plinski koridor (tudi ustrezne povezovalne plinovode); |
| --- | --- |

H.

ker so projekti, ki jih podpirajo EU in drugi partnerji, prispevali k vzpostavljanju medsebojnih povezav in posodabljanju infrastrukture po vsej regiji, da bi izboljšali energetsko varnost zadevnih držav, na primer plinsko in elektroenergetsko povezavo med Romunijo in Moldavijo, elektroenergetsko povezavo med Armenijo in Gruzijo ali južni plinski koridor (tudi ustrezne povezovalne plinovode);

| I. | ker je energetska revščina še vedno precejšen izziv za številna gospodinjstva v državah vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

I.

ker je energetska revščina še vedno precejšen izziv za številna gospodinjstva v državah vzhodnega partnerstva;

| J. | ker namerava EU v okviru evropskega zelenega dogovora vzpostaviti trdna partnerstva na področju okolja, energije in podnebja znotraj vzhodnega partnerstva; ker je treba na podlagi 20 ciljev za leto 2020 določiti nov sklop ciljev za vzhodno partnerstvo za obdobje 2021–2030; |
| --- | --- |

J.

ker namerava EU v okviru evropskega zelenega dogovora vzpostaviti trdna partnerstva na področju okolja, energije in podnebja znotraj vzhodnega partnerstva; ker je treba na podlagi 20 ciljev za leto 2020 določiti nov sklop ciljev za vzhodno partnerstvo za obdobje 2021–2030;

| K. | ker naj bi po večini ocen svetovne rezerve fosilnih goriv izčrpali do leta 2060; ker bi moral ta vidik spodbuditi EU in vse njene partnerje, da si prizadevajo za diverzifikacijo svoje mešanice virov energije in dajo večji poudarek obnovljivim virom energije; |
| --- | --- |

K.

ker naj bi po večini ocen svetovne rezerve fosilnih goriv izčrpali do leta 2060; ker bi moral ta vidik spodbuditi EU in vse njene partnerje, da si prizadevajo za diverzifikacijo svoje mešanice virov energije in dajo večji poudarek obnovljivim virom energije;

1.

ponovno izraža podporo okrepljenemu sodelovanju na področju energije med EU in vzhodnimi partnericami ter oblikovanju prilagojenih strategij za spodbujanje bolj ambicioznih oblik sodelovanja in povezovanja, pri čemer želijo partnerske države okrepiti energetsko varnost in odpornost, hkrati pa varovati okolje in prispevati k doseganju ciljev podnebne politike in spodbujanju povezovanja pridruženih držav v evropski energetski trg v skladu s strategijo Trio Plus 2030; meni, da je sodelovanje držav članic s sosednjimi in partnerskimi državami pri izvajanju energetske politike bistvenega pomena za odprt, varen in konkurenčen evropski energetski trg;

2.

poudarja potrebo po okrepitvi prizadevanj za razogljičenje in varstvo okolja v skladu z evropskim zelenim dogovorom in po izvajanju ambicioznih podnebnih in okoljskih politik, zlasti za izpolnitev zavez iz Pariškega sporazuma; poziva Komisijo, naj države vzhodnega partnerstva bolj vključi v sektorsko politiko EU, zlasti v evropski zeleni dogovor; poziva k celovitemu regulativnemu okviru, ki bo omogočil in olajšal dostop do financiranja in drugih spodbujevalnih mehanizmov, ter k podpiranju učinkovitejšega izvajanja energetske politike; spodbuja vzhodne partnerice, naj določijo jasne cilje glede energije iz obnovljivih virov in povečanja energetske učinkovitosti za leti 2030 in 2050;

3.

znova poudarja potrebo po zanesljivi, varni, neodvisni, okoljsko trajnostni in cenovno dostopni energiji za vse državljane EU in partnerskih držav;

4.

priznava velika prizadevanja in napredek držav vzhodnega partnerstva pri boju proti razširjeni korupciji; meni, da obstaja še veliko vprašanj v zvezi s korupcijo, ki jih je treba obravnavati, in poziva ustrezne organe, da okrepijo ukrepe za njeno izkoreninjenje, utrdijo pravno državo in spodbujajo dobro upravljanje, ki bi pomagalo podpreti sektorske reforme, tudi v energetskem sektorju, kot jih predvideva politika vzhodnega partnerstva po letu 2020;

5.

znova poudarja, da je treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov iz energetskega sektorja; meni, da bi bilo treba okrepiti sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva, da bi lahko obravnavali energetsko varnost, zanesljivost, učinkovitost, revščino in razvoj sektorja obnovljivih virov;

6.

meni, da ostaja energijska intenzivnost v državah vzhodnega partnerstva precej višja od povprečja EU in poudarja velik potencial za prihranke z energijo v teh državah; meni, da je povečanje energetske učinkovitosti tesno povezano z zmanjšanjem energetske revščine; poudarja pomen nacionalnih politik prenove in pomen uvedbe, vzdrževanja in izvrševanja regulativnih in institucionalnih okvirov, ki določajo minimalne standarde za energetsko učinkovitost stavb, spodbujajo prenovo stavb in energetsko učinkovitost v industriji ter malih in srednjih podjetjih, spodbujajo optimizacijo energetskih infrastruktur, po potrebi tudi z minimalnimi merili za energetsko učinkovitost za javna naročila, in porabnikom zagotavljajo ustrezne informacije, vključno z natančnim merjenjem porabe energije; poudarja, da bi morali s sredstvi EU, ki so namenjena prenovi javnega stavbnega fonda v sodelovanju z državami vzhodnega partnerstva, oceniti možnost uvedbe minimalnih standardov za energetsko učinkovitost;

7.

opozarja, da je razvoj obnovljivih virov energije ključni element pri čistem energetskem prehodu, konkurenčnosti in energetski neodvisnosti, hkrati pa prispeva k ustvarjanju delovnih mest na lokalni ravni; pozdravlja vzpostavitev regionalne mreže za obnovljive vire energije pod vodstvom Litve in Gruzije v okviru odbora vzhodnega partnerstva za energijo; spodbuja vzpostavitev podobnih dvostranskih ali večstranskih mrež med državami vzhodnega partnerstva in državami članicami ob podpori EU;

8.

meni, da je treba naložbe za zagotavljanje neodvisnega in varnega energetskega sektorja v EU in v državah vzhodnega partnerstva podpreti tudi s trajnostnimi naložbami v sektor obnovljivih virov energije;

9.

poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za izboljšanje povezljivosti med državami vzhodnega partnerstva in z vseevropskim energetskim omrežjem ter razviti močno čezmejno infrastrukturo, začenši s popolnim izvajanjem opredeljenih ciljev v okviru agende 20 ciljev za leto 2020; poziva k nadaljnji podpori pri vzpostavitvi tehničnih zmogljivosti za projekte povezljivosti; spodbuja uporabo različnih prenosnih poti in nadaljnji razvoj povezav obale Črnega morja z državami članicami EU;

10.

pozdravlja začetek obratovanja južnega plinskega koridorja, ki prinaša pomembne koristi pri diverzifikaciji in gospodarskih priložnostih; pozdravlja začetek poslovnih dejavnosti in prenos prve pošiljke plina prek čezjadranskega plinovoda (1); poudarja pomen povezovanja vzhodne in srednje Evrope z južnim plinskim koridorjem; pozdravlja začetek obratovanja plinovoda Iasi-Ungheni med Romunijo in Republiko Moldavijo, ki bi povečala diverzifikacijo oskrbe in znatno izboljšala stanje na področju energetske varnosti v regiji;

11.

pozdravlja razvoj daljnovoda čez Črno morje in poziva k večjemu poudarku na razvoju in financiranju elektroenergetskih medsebojnih povezav ter inteligentnih energetskih omrežij, s katerimi bi zagotovili potrebno infrastrukturo za doseganje podnebnih in energetskih ciljev; poudarja, da je varnost omrežja električne energije ključni element energetske varnosti in spodbuja večjo podporo EU prizadevanjem vzhodnih partneric za uskladitev z evropskim celinskim energetskim omrežjem (ENTSO-E);

12.

priznava znatno finančno in tehnično podporo, ki jo je EU zagotovila vzhodnim partnericam pri usklajevanju in sodelovanju z drugimi mednarodnimi akterji, s čimer so spodbujali razogljičenje ter povezljivost; pozdravlja delo pobude EU4Energy in pobude za premogovniške regije v prehodu na Zahodnem Balkanu in Ukrajini, naložbe in posojila na podlagi politik v okviru naložbene platforme za sosedstvo, partnerstvo za spodbujanje energetske učinkovitosti in varstva okolja v vzhodni Evropi, Konvencijo županov in jamstvo EU za posojila Evropske investicijske banke in drugih mednarodnih institucij za financiranje;

13.

spodbuja države vzhodnega partnerstva k sodelovanju z državami članicami EU pri uvozu energetskih tehnologij, ki so na voljo v EU, ter k izmenjavi dobrih praks na področju energetske politike in uprave; ugotavlja, da obstaja velika potreba po prenosu znanja ter medinstitucionalnem preoblikovanju in sodelovanju pri doseganju večjega deleža zelene tehnologije; meni, da je za doseganje skupnih ciljev nujno potrebno sodelovanje med univerzami in raziskovalnimi središči v EU ter tistimi iz držav vzhodnega partnerstva;

14.

priznava, da bi morale biti EU in njene partnerice bolj usmerjene k večji liberalizaciji trga energije za različne izvajalce in meni, da bi to moralo spremljati oblikovanje bolj sodelovalnega trga, od katerega bi lahko vsi imeli velike koristi;

15.

poudarja, da mora biti energetski prehod pravičen, vključujoč in stroškovno učinkovit ter da mora zagotoviti trajnost, zanesljivo oskrbo in cenovno dostopnost energije; ugotavlja, da bodo zaradi trenutnih nizkih cen fosilnih goriv, ki so posledica uravnavanja cen, subvencij in ne internalizacije eksternih stroškov, potrebne dodatne spodbude za naložbe v projekte s področja varčevanja z energijo in čiste energije; poudarja, da je treba reformirati cene energije in obdavčitev, s čimer bi preprečili zapostavljanje obnovljivih virov energije in pošiljanje napačnih cenovnih signalov končnim odjemalcem energije;

16.

ugotavlja, da je treba okrepiti vlogo potrošnikov pri proizvodnji, porabi, shranjevanju in prodaji energije, pri tem pa upoštevati, da lahko to prispeva k boju proti energetski revščini; poudarja, da prehod na decentralizirano proizvodnjo energije iz obnovljivih virov prinaša številne koristi, tudi večjo uporabo lokalnih virov energije, povečano lokalno zanesljivost oskrbe z energijo ter spodbujanje razvoja in kohezije skupnosti; poudarja pomen premostitve oligarhičnega monopola v energetskem sektorju;

17.

spodbuja države vzhodnega partnerstva, naj odpravijo energetsko revščino povsod, kjer jo najdejo, in zaščitijo ranljive odjemalce energije, zlasti tiste v oddaljenih območjih; poudarja pomen jasne opredelitve pojmov „energetska revščina“ in „ranljivi odjemalec energije“ za boljše spremljanje in oblikovanje politik;

18.

poziva k tesnejšemu sodelovanju z vzhodnimi partnericami pri proizvodnji in uporabi obnovljivega vodika ter k spodbujanju skupnih standardov o vodiku; poudarja, da je treba zagotoviti, da uvoz vodika ne bo ogrozil razogljičenja;

19.

poziva EU in države članice, naj kritično pregledajo sodelovanje z Rusijo na različnih zunanjepolitičnih platformah in v projektih, kot je Severni tok 2; izraža zaskrbljenost glede gradnje plinovoda Severni tok 2, ki povečuje odvisnost EU od ruske dobave plina, ogroža notranji trg EU in ni v skladu z energetsko politiko EU in njenimi strateškimi interesi; priznava dolgoročna temeljna politična, gospodarska in varnostna tveganja, ki bi jih prinesel Severni tok 2, in zato poziva vse deležnike, predvsem pa tiste iz držav članic in Evrope, naj izkoristijo pravne klavzule, ki so na voljo, in ustavijo ta projekt; ponovno poudarja ključen pomen Ukrajine za evropsko omrežje oskrbe z energijo in poziva k okrepljenemu sodelovanju z Ukrajino kot pomembno tranzitno državo;

20.

poudarja, da morajo EU in države vzhodnega partnerstva nastopati enotno, da bi bile odporne na zlorabe monopolnih dobaviteljev energije; jemlje na znanje, da si sicer dobavitelji finančno lahko privoščijo prekinitev oskrbe z energijo za eno državo, ne pa za celotni blok; poziva k zaustavitvi gradnje Severnega toka 2;

21.

ponovno poudarja svojo podporo vzhodnim partnericam pri zmanjševanju energetske odvisnosti od Ruske federacije in spodbuja razvoj domače proizvodnje električne energije in energetske učinkovitosti, kar bo vplivalo na njihove energijske potrebe ter odvisnost od zunanjih dobaviteljev;

22.

poudarja, da zamrznjeni konflikti na ozemlju držav vzhodnega partnerstva predstavljajo veliko nevarnost za energetsko varnost, demokracijo in razvoj; poziva k nadaljnjemu sodelovanju pri reševanju sporov na Krimu, Pridnestrju, Abhaziji, Južni Osetiji in Gorskem Karabahu;

23.

poziva k tesnejšemu sodelovanju pri zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v prometu in sektorju mobilnosti; opozarja, da bi bilo treba poleg zmanjšanja emisij CO2 veliko pozornosti nameniti tudi zmanjšanju emisij drugih snovi, ki škodljivo vplivajo na okolje in javno zdravje; pozdravlja objavo študije o obetih za trge utekočinjenega zemeljskega plina v državah vzhodnega partnerstva; spodbuja države vzhodnega partnerstva, naj preučijo možnosti za večjo uporabo utekočinjenega zemeljskega plina v tovornem prometu namesto dizelskega goriva; poudarja, da bi morala biti uporaba utekočinjenega zemeljskega plina le del prehodne rešitve za trajnostno zeleno mobilnost in promet, ki sta odvisna od obnovljivih virov energije; poziva Komisijo in države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo sodelovanje pri razvoju nove infrastrukture za mobilnost, kot so visokonapetostne polnilne postaje za električna vozila;

24.

pozdravlja ustanovitev delovne skupine za plin pod vodstvom Poljske in Ukrajine v okviru odbora vzhodnega partnerstva za energijo, ki bi se morala osredotočiti na spodbujanje uporabe vodika in zelenih plinov, sklepanje poslovnih partnerstev in privabljanje naložb;

25.

poudarja pomen spodbujanja z dokazi podprte energetske politike, ki temelji na celovitih podatkih, kakor tudi izvrševanja zakonodaje, ter spodbuja nadaljnjo podporo EU za krepitev upravne zmogljivosti vzhodnih partneric na tem področju; poziva k preglednejšim in dostopnejšim podatkom o energiji evropskih partnerskih držav; poziva države vzhodnega partnerstva, naj okrepijo in zaščitijo svojo kibernetsko varnost in kritično energetsko infrastrukturo;

26.

opozarja na zaveze zadevnih držav vzhodnega partnerstva v okviru pridružitvenih sporazumov, Energetske skupnosti in sporazuma CEPA v zvezi s prenosom ali približevanjem predpisom EU na področju energije; meni, da bi morala biti dodatna finančna podpora pogojena z uspešnim izvajanjem in izvrševanjem obveznosti partnerskih držav, izvajanjem potrebnih reform in uresničevanjem ambicioznejših zavez v okviru evropskega zelenega dogovora v skladu z načelom „več za več“; priznava napredek nekaterih držav vzhodnega partnerstva in poziva k ustreznim ukrepom za izboljšanje sodelovanja in podpore, s čimer bi podprli izvajanje reform;

27.

obeležuje 35. obletnico nesreče v Černobilu, izraža globoko sožalje družinam žrtev in sočustvuje z vsemi prizadetimi ter poziva k zagotovitvi, da obstoječi in novi jedrski objekti v državah vzhodnega partnerstva izpolnjujejo najvišje okoljske standarde in standarde glede jedrske varnosti v skladu z mednarodnimi konvencijami; poziva k zagotovitvi, da energetski projekti, ki niso varni, kot je jedrska elektrarna Ostrovec, ne bodo del evropskega elektroenergetskega omrežja;

28.

poudarja, da sodelovanje na področju energije in trgovine med EU in državami vzhodnega partnerstva pomeni polno sodelovanje in spoštovanje mednarodnih in evropskih varnostnih proizvodnih standardov ter da je to sodelovanje zdaj ogroženo, saj Belorusija ni v celoti upoštevala priporočil Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) in skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost (ENSREG) za izboljšanje varnosti v novi jedrski elektrarni Ostrovec; poziva beloruske oblasti, naj obravnavajo vsa varnostna vprašanja o delovanju elektrarne;

29.

naroči svojima sopredsednikoma, naj to resolucijo posredujeta predsedniku Evropskega parlamenta, Svetu, Komisiji, izvršnemu podpredsedniku za evropski zeleni dogovor, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, komisarki za energijo, komisarju za sosedstvo in širitev, Evropski službi za zunanje delovanje ter vladam in parlamentom držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva;

---

(1)  Čezjadranski plinovod je začel delovati 15. novembra 2020. Prva pošiljka plina je dosegla Grčijo in Bolgarijo prek povezovalne točke Nea Mesimvria z operaterjem DESFA ter Italijo prek povezovalne točke Melendugno z operaterjem SNAM Rete Gas (SRG). Južni plinski koridor je sestavljen iz južnokavkaškega plinovoda, ki poteka prek Azerbajdžana in Gruzije – 428 km novega plinovoda širine 122 cm čez Azerbajdžan; 59 km novega plinovoda širine 122 cm ter dveh novih kompresorskih postaj v Gruziji; čezanatolskega plinovoda – 1 340 km plinovoda širine 142 cm, 34 km plinovoda širine 91,5 cm in 476 km plinovoda širine 122 cm čez Turčijo; in čezjadranskega plinovoda – 878 km plinovoda širine 122 cm čez Grčijo, Albanijo in Italijo.

1

---

| 8.9.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | C 361/26 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2021

SL

Uradni list Evropske unije

C 361/26

---

RESOLUCIJA

o kakovosti življenja, vključno z dobrimi sistemi zdravstvenega varstva in vzdržno pokojninsko reformo v EU in državah vzhodnega partnerstva

(2021/C 361/04)

PARLAMENTARNA SKUPŠČINA EURONEST,

| — | ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovnega akta parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. maja 2011,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in skupnih izjav prejšnjih vrhov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrha vzhodnega partnerstva, ki je potekal 24. novembra 2017 v Bruslju, in skupnih izjav prejšnjih vrhov,

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. aprila 2012 o krepitvi civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, vključno z vprašanjem sodelovanja med vlado in civilno družbo ter vprašanjem reform, katerih namen je krepitev civilne družbe (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Euronest z dne 3. aprila 2012 o krepitvi civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, vključno z vprašanjem sodelovanja med vlado in civilno družbo ter vprašanjem reform, katerih namen je krepitev civilne družbe (1),

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (2),

| — | ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. junija 2017 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate“ (SWD(2017)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega delovnega dokumenta Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 9. junija 2017 z naslovom „Vzhodno partnerstvo – 20 ciljev do leta 2020: osredotočanje na ključne prednostne naloge in oprijemljive rezultate“ (SWD(2017)0300),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 18. marca 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020 (JOIN(2020)0007) in spremnega delovnega dokumenta z naslovom „Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse“ (SWD(2020)0056), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje z dne 18. marca 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020 (JOIN(2020)0007) in spremnega delovnega dokumenta z naslovom „Krepitev odpornosti – vzhodno partnerstvo, ki prinaša koristi za vse“ (SWD(2020)0056),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 3 o zagotavljanju zdravega življenja in spodbujanju dobrega počutja za vse ljudi v vseh življenjskih obdobjih, ter cilja trajnostnega razvoja št. 4 o zagotavljanju vključujoče in enakopravne kakovostne izobrazbe ter spodbujanju možnosti vseživljenjskega učenja za vsakogar, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, zlasti cilja trajnostnega razvoja št. 3 o zagotavljanju zdravega življenja in spodbujanju dobrega počutja za vse ljudi v vseh življenjskih obdobjih, ter cilja trajnostnega razvoja št. 4 o zagotavljanju vključujoče in enakopravne kakovostne izobrazbe ter spodbujanju možnosti vseživljenjskega učenja za vsakogar,

| — | ob upoštevanju dokumenta Komisije za razpravo o evropskem gospodarstvu z dne 8. oktobra 2020 z naslovom „Za boljšo ustreznost in vzdržnost: Pregled pokojninskih sistemov in reform v državah vzhodnega partnerstva), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Komisije za razpravo o evropskem gospodarstvu z dne 8. oktobra 2020 z naslovom „Za boljšo ustreznost in vzdržnost: Pregled pokojninskih sistemov in reform v državah vzhodnega partnerstva),

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela 15 o starostnih dohodkih in pokojninah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, zlasti načela 15 o starostnih dohodkih in pokojninah,

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vzhodnem partnerstvu pred vrhom junija 2020 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju Evropske unije za boj proti pandemiji covida-19 in njenim posledicam (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju Evropske unije za boj proti pandemiji covida-19 in njenim posledicam (4),

| — | ob upoštevanju urgentnega poziva generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa k svetovnemu premirju v vseh delih sveta, da bi se 23. marca 2020 osredotočili na premagovanje covida-19; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju urgentnega poziva generalnega sekretarja OZN Antónia Guterresa k svetovnemu premirju v vseh delih sveta, da bi se 23. marca 2020 osredotočili na premagovanje covida-19;

| — | ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU in Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, Sporazuma o celovitem in okrepljenem partnerstvu med EU in Armenijo, Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom ter zlasti poglavij iz teh sporazumov o trgovini in trajnostnem razvoju ter o zaposlovanju, socialni politiki in enakih možnostih; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pridružitvenih sporazumov med EU in Gruzijo, Moldavijo in Ukrajino, Sporazuma o celovitem in okrepljenem partnerstvu med EU in Armenijo, Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom ter zlasti poglavij iz teh sporazumov o trgovini in trajnostnem razvoju ter o zaposlovanju, socialni politiki in enakih možnostih;

| A. | ker je v sklepih Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020 poudarjeno, da bo krepitev odpornosti kot prevladujoč politični okvir eden od ključnih ciljev vzhodnega partnerstva v prihodnjih letih, tudi na področju okolja, zdravja (zlasti v okviru sedanje pandemije covida-19) in varnosti ljudi; |
| --- | --- |

A.

ker je v sklepih Sveta z dne 11. maja 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020 poudarjeno, da bo krepitev odpornosti kot prevladujoč politični okvir eden od ključnih ciljev vzhodnega partnerstva v prihodnjih letih, tudi na področju okolja, zdravja (zlasti v okviru sedanje pandemije covida-19) in varnosti ljudi;

| B. | ker je v skupnem sporočilu z dne 18. marca 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020 poseben poudarek na krepitvi odpornosti in predvideno povečanje ukrepov na področjih, ki so ključna za zdravje in dobro počutje ljudi; |
| --- | --- |

B.

ker je v skupnem sporočilu z dne 18. marca 2020 o politiki vzhodnega partnerstva po letu 2020 poseben poudarek na krepitvi odpornosti in predvideno povečanje ukrepov na področjih, ki so ključna za zdravje in dobro počutje ljudi;

| C. | ker je izboljšanje kakovosti življenja dolgotrajen, ekspliciten in impliciten politični cilj nacionalnih vlad, pri čemer sta njegova ustrezna opredelitev in merjenje zahtevna in pogosto nejasna; |
| --- | --- |

C.

ker je izboljšanje kakovosti življenja dolgotrajen, ekspliciten in impliciten politični cilj nacionalnih vlad, pri čemer sta njegova ustrezna opredelitev in merjenje zahtevna in pogosto nejasna;

| D. | ker je kakovost življenja širok pojem, ki zajema več kot le gospodarsko rast in materialne življenjske razmere; ker zajema vrsto kazalnikov, ki odražajo njegovo večrazsežnost, vključno z zadovoljstvom z življenjem, zaposlitvijo, zdravstvenim stanjem, socialnimi odnosi, prostim časom, izobraževanjem in spretnostmi, usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, državljanskim udejstvovanjem in upravljanjem, kakovostjo okolja, varnostjo ljudi in upravljanjem; |
| --- | --- |

D.

ker je kakovost življenja širok pojem, ki zajema več kot le gospodarsko rast in materialne življenjske razmere; ker zajema vrsto kazalnikov, ki odražajo njegovo večrazsežnost, vključno z zadovoljstvom z življenjem, zaposlitvijo, zdravstvenim stanjem, socialnimi odnosi, prostim časom, izobraževanjem in spretnostmi, usklajevanjem poklicnega in zasebnega življenja, državljanskim udejstvovanjem in upravljanjem, kakovostjo okolja, varnostjo ljudi in upravljanjem;

| E. | ker tako pridružitveni sporazumi vzhodnega partnerstva kot Sporazum o celovitem in okrepljenem partnerstvu med EU in Armenijo vsebujejo poglavje o zdravstvenih vprašanjih, ki predvideva sodelovanje na številnih področjih z namenom izboljšanja standardov javnega zdravja in varovanja zdravja ljudi, ter poglavje, namenjeno okolju, da bi dosegli visoko stopnjo regulativnega zbliževanja; |
| --- | --- |

E.

ker tako pridružitveni sporazumi vzhodnega partnerstva kot Sporazum o celovitem in okrepljenem partnerstvu med EU in Armenijo vsebujejo poglavje o zdravstvenih vprašanjih, ki predvideva sodelovanje na številnih področjih z namenom izboljšanja standardov javnega zdravja in varovanja zdravja ljudi, ter poglavje, namenjeno okolju, da bi dosegli visoko stopnjo regulativnega zbliževanja;

| F. | ker obstajajo velike razlike znotraj držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva ter med njimi, kot kažejo socialno-ekonomski kazalniki in indeks človekovega razvoja; ker je pričakovana življenjska doba kot ključni kazalnik v državah vzhodnega partnerstva za največ sedem let nižja od povprečja EU; |
| --- | --- |

F.

ker obstajajo velike razlike znotraj držav članic EU in držav vzhodnega partnerstva ter med njimi, kot kažejo socialno-ekonomski kazalniki in indeks človekovega razvoja; ker je pričakovana življenjska doba kot ključni kazalnik v državah vzhodnega partnerstva za največ sedem let nižja od povprečja EU;

| G. | ker kombinacija velikega neformalnega sektorja, visoke stopnje brezposelnosti, nizkih stopenj prihrankov in velikega zanašanja na nakazila v regiji vzhodnega partnerstva kaže na ranljivost velikih segmentov družbe v državah vzhodnega partnerstva, za katere je verjetno, da se bodo zaradi krize zaradi covida-19 soočali z večjo revščino in neenakostjo; |
| --- | --- |

G.

ker kombinacija velikega neformalnega sektorja, visoke stopnje brezposelnosti, nizkih stopenj prihrankov in velikega zanašanja na nakazila v regiji vzhodnega partnerstva kaže na ranljivost velikih segmentov družbe v državah vzhodnega partnerstva, za katere je verjetno, da se bodo zaradi krize zaradi covida-19 soočali z večjo revščino in neenakostjo;

| H. | ker socialno-ekonomski pretresi, ki so posledica pandemije, negativno vplivajo na prihodke ljudi, fizično in duševno počutje ter socialno integriteto skupnosti kot celote; |
| --- | --- |

H.

ker socialno-ekonomski pretresi, ki so posledica pandemije, negativno vplivajo na prihodke ljudi, fizično in duševno počutje ter socialno integriteto skupnosti kot celote;

| I. | ker so cenovno sprejemljivi, učinkoviti, dostopni, vzdržni in odporni javni zdravstveni sistemi ključni dejavnik za izboljšanje kakovosti življenja in blaginje državljanov; |
| --- | --- |

I.

ker so cenovno sprejemljivi, učinkoviti, dostopni, vzdržni in odporni javni zdravstveni sistemi ključni dejavnik za izboljšanje kakovosti življenja in blaginje državljanov;

| J. | ker so izdatki za zdravstveno varstvo, absolutno in kot delež BDP, v državah vzhodnega partnerstva znatno nižji kot v EU; |
| --- | --- |

J.

ker so izdatki za zdravstveno varstvo, absolutno in kot delež BDP, v državah vzhodnega partnerstva znatno nižji kot v EU;

| K. | ker so organizacije civilne družbe bile in bodo še naprej bistvene za dolgoročno ublažitev posledic pandemije in bodo potrebovale podporo, da se zagotovi neprekinjenost teh ključnih podpornih dejavnosti za ublažitev gospodarskih, socialnih in zdravstvenih posledic krize zaradi covida-19; |
| --- | --- |

K.

ker so organizacije civilne družbe bile in bodo še naprej bistvene za dolgoročno ublažitev posledic pandemije in bodo potrebovale podporo, da se zagotovi neprekinjenost teh ključnih podpornih dejavnosti za ublažitev gospodarskih, socialnih in zdravstvenih posledic krize zaradi covida-19;

| L. | ker je pandemija covida-19 kritično izpostavila potrebo po krepitvi zmogljivosti za pripravljenost in odzivanje v širši evropski regiji ob izrednih razmerah in zlasti resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje; |
| --- | --- |

L.

ker je pandemija covida-19 kritično izpostavila potrebo po krepitvi zmogljivosti za pripravljenost in odzivanje v širši evropski regiji ob izrednih razmerah in zlasti resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje;

| M. | ker je kriza zaradi covida-19 izpostavila, kako pomembno je podpreti in pospešiti zeleni in digitalni prehod ter prehod na gospodarstvo oskrbe, tako da nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

M.

ker je kriza zaradi covida-19 izpostavila, kako pomembno je podpreti in pospešiti zeleni in digitalni prehod ter prehod na gospodarstvo oskrbe, tako da nihče ne bo zapostavljen;

| N. | ker je EU v odziv na krizo zaradi covida-19 mobilizirala sveženj nujne pomoči v višini 80 milijonov EUR za nujne potrebe in do 1 milijarde EUR za podporo zdravstvenim sistemom ter kratko in srednjeročnemu socialnemu in gospodarskemu okrevanju v regiji vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

N.

ker je EU v odziv na krizo zaradi covida-19 mobilizirala sveženj nujne pomoči v višini 80 milijonov EUR za nujne potrebe in do 1 milijarde EUR za podporo zdravstvenim sistemom ter kratko in srednjeročnemu socialnemu in gospodarskemu okrevanju v regiji vzhodnega partnerstva;

| O. | ker programi, kot je pobuda Evropske unije za solidarnost na področju zdravja v državah vzhodnega partnerstva, zagotavljajo kratko in srednjeročno pomoč pri spopadanju z izzivi krize zaradi covida-19 in bi lahko delovali kot odskočna deska za nadaljnje sodelovanje; |
| --- | --- |

O.

ker programi, kot je pobuda Evropske unije za solidarnost na področju zdravja v državah vzhodnega partnerstva, zagotavljajo kratko in srednjeročno pomoč pri spopadanju z izzivi krize zaradi covida-19 in bi lahko delovali kot odskočna deska za nadaljnje sodelovanje;

| P. | ker je kriza zaradi covida-19 pokazala, kako pomembno je skupno ukrepanje EU; ker je Parlament med drugim pozval k oblikovanju evropskega mehanizma za odzivanje na zdravstvene razmere, da bi se bolje pripravili na vse vrste zdravstvenih ali sanitarnih kriz ter se nanje odzvali skupaj in usklajeno; |
| --- | --- |

P.

ker je kriza zaradi covida-19 pokazala, kako pomembno je skupno ukrepanje EU; ker je Parlament med drugim pozval k oblikovanju evropskega mehanizma za odzivanje na zdravstvene razmere, da bi se bolje pripravili na vse vrste zdravstvenih ali sanitarnih kriz ter se nanje odzvali skupaj in usklajeno;

| Q. | ker se je EU zavezala enotnemu in usklajenemu pristopu, da bi pri reševanju krize zaradi covida-19 delovala učinkovito in solidarno, zlasti v zvezi z javnim naročanjem in uvedbo cepiv, pri čemer države članice ohranijo polno odgovornost za svoje politike javnega zdravja ter odgovornost za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

Q.

ker se je EU zavezala enotnemu in usklajenemu pristopu, da bi pri reševanju krize zaradi covida-19 delovala učinkovito in solidarno, zlasti v zvezi z javnim naročanjem in uvedbo cepiv, pri čemer države članice ohranijo polno odgovornost za svoje politike javnega zdravja ter odgovornost za organizacijo in zagotavljanje zdravstvenih storitev in zdravstvene oskrbe;

| R. | ker so starejše ženske bolj izpostavljene tveganju revščine, med drugim zaradi razlik v plačah in pokojninah, segregacije med spoloma na trgu dela, razlik v oskrbi med spoloma in razlik med spoloma v zvezi z delovnim časom; |
| --- | --- |

R.

ker so starejše ženske bolj izpostavljene tveganju revščine, med drugim zaradi razlik v plačah in pokojninah, segregacije med spoloma na trgu dela, razlik v oskrbi med spoloma in razlik med spoloma v zvezi z delovnim časom;

| S. | ker sta Komisija in Regionalni urad Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) za Evropo v skupni izjavi z dne 4. novembra 2020 (5) priznala, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za pomoč državam vzhodnega partnerstva pri izboljšanju regionalne in podregionalne zdravstvene varnosti, odpravljanju neenakosti na področju zdravja, krepitvi odpornosti zdravstvenih sistemov in krepitvi sodelovanja med uradi SZO in delegacijami EU ob krepitvi partnerstva med Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) in Regionalnim odborom SZO za Evropo, da se zagotovijo skladni strateški pristopi po vsej regiji; |
| --- | --- |

S.

ker sta Komisija in Regionalni urad Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) za Evropo v skupni izjavi z dne 4. novembra 2020 (5) priznala, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za pomoč državam vzhodnega partnerstva pri izboljšanju regionalne in podregionalne zdravstvene varnosti, odpravljanju neenakosti na področju zdravja, krepitvi odpornosti zdravstvenih sistemov in krepitvi sodelovanja med uradi SZO in delegacijami EU ob krepitvi partnerstva med Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) in Regionalnim odborom SZO za Evropo, da se zagotovijo skladni strateški pristopi po vsej regiji;

| T. | ker so predvidljivi, ustrezni in vzdržni pokojninski sistemi pomemben element pri zagotavljanju dobre kakovosti življenja po odhodu z delovnega mesta ter zagotavljanju dohodkovne varnosti, preprečevanju revščine in zmanjševanju neenakosti v starosti; |
| --- | --- |

T.

ker so predvidljivi, ustrezni in vzdržni pokojninski sistemi pomemben element pri zagotavljanju dobre kakovosti življenja po odhodu z delovnega mesta ter zagotavljanju dohodkovne varnosti, preprečevanju revščine in zmanjševanju neenakosti v starosti;

| U. | ker upravljanje pokojninskih sistemov ostaja v pristojnosti držav članic znotraj EU; ker ima spodbujanje vzajemnega učenja in izmenjave najboljših praks med EU in njenimi partnerskimi državami velik potencial za izboljšanje odzivanja na demografske izzive ter izboljšanje ustreznosti in vzdržnosti pokojninskih sistemov; |
| --- | --- |

U.

ker upravljanje pokojninskih sistemov ostaja v pristojnosti držav članic znotraj EU; ker ima spodbujanje vzajemnega učenja in izmenjave najboljših praks med EU in njenimi partnerskimi državami velik potencial za izboljšanje odzivanja na demografske izzive ter izboljšanje ustreznosti in vzdržnosti pokojninskih sistemov;

| V. | ker je zaradi vse hitrejšega staranja prebivalstva, pomembnega neformalnega sektorja in velikega števila sezonskih delavcev ter vse večje gospodarske krize vse težje doseči cilje pokojninske politike v regiji vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

V.

ker je zaradi vse hitrejšega staranja prebivalstva, pomembnega neformalnega sektorja in velikega števila sezonskih delavcev ter vse večje gospodarske krize vse težje doseči cilje pokojninske politike v regiji vzhodnega partnerstva;

| W. | ker evropski steber socialnih pravic vsebuje številne določbe o pokojninskih pravicah, vključno s pravico delavcev in samozaposlenih do pokojnine, ki je sorazmerna s prispevki, in zagotavljanjem ustreznega dohodka, pravico do enakih možnosti za pridobitev pokojninskih pravic za ženske in moške ter pravico do sredstev, ki zagotavljajo dostojanstvo v starosti; |
| --- | --- |

W.

ker evropski steber socialnih pravic vsebuje številne določbe o pokojninskih pravicah, vključno s pravico delavcev in samozaposlenih do pokojnine, ki je sorazmerna s prispevki, in zagotavljanjem ustreznega dohodka, pravico do enakih možnosti za pridobitev pokojninskih pravic za ženske in moške ter pravico do sredstev, ki zagotavljajo dostojanstvo v starosti;

| X. | ker so naložbe v gospodarstvo oskrbe bistvenega pomena za zagotavljanje dostojnega življenja in zaščite vseh ljudi, ki živijo v EU; ker je pri starejših več zapletov in smrtnih žrtev, povezanih z različnimi boleznimi, vključno s covidom-19; |
| --- | --- |

X.

ker so naložbe v gospodarstvo oskrbe bistvenega pomena za zagotavljanje dostojnega življenja in zaščite vseh ljudi, ki živijo v EU; ker je pri starejših več zapletov in smrtnih žrtev, povezanih z različnimi boleznimi, vključno s covidom-19;

Kakovost življenja

| 1. | pozdravlja splošni poudarek EU na odpornosti v sedanji osredotočenosti strategije vzhodnega partnerstva in ugotavlja, da bi okrepitev sodelovanja na področjih okolja, podnebnih sprememb, socialnih politik, enakosti spolov, pravic delavcev in socialnega varstva, zlasti dostojnih delovnih mest, javnega zdravja in izobraževanja, prispevala h konkretnim dolgoročnim koristim za kakovost življenja v EU in njenem vzhodnem sosedstvu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da večina ciljev in obstoječih programov v okviru vzhodnega partnerstva posredno prispeva k izboljšanju kakovosti življenja, vendar je prepoznavnost njihove neposredne dodane vrednosti za državljane večinoma zelo omejena, zato poziva k boljšemu usklajevanju ekonomskih in socialnih politik ter njihovi skladnosti z ekološkim preoblikovanjem gospodarstva v skladu z zavezami za ublažitev, sprejetimi v okviru Pariškega protokola; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da sta dostojno življenje in dostop do socialne zaščite resen skupni izziv za države članice EU in države vzhodnega partnerstva, zato bi morala biti ključni temi skupnih prizadevanj in sodelovanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vse deležnike, naj v celoti izkoristijo potencial obstoječih določb dvostranskih sporazumov med EU in državami vzhodnega partnerstva ter večstranske platforme vzhodnega partnerstva z uporabo inovativnih politik za ustvarjanje in merjenje oprijemljivih izboljšav kakovosti življenja, hkrati pa povečajo prepoznavnost takšnih konkretnih ukrepov in rezultatov; |
| --- | --- |

4.

Dobri sistemi zdravstvenega varstva

| 5. | poziva vse deležnike, naj se učijo iz pandemije covida-19 in okrepijo sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva, ki temelji na potrebah, skupaj z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, civilno družbo in lokalnimi zdravstvenimi službami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja na ključni pomen dostopnega, cenovno ugodnega in kakovostnega zdravstvenega varstva za vse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bi se morali javni sistemi zdravstvenega varstva osredotočiti predvsem na njihove upravičence, ne pa na stroške, in da bi morali biti zadostno financirani, da bi lahko ustrezno plačevali in delovali v dobrih pogojih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Evropsko komisijo in vlade držav vzhodnega partnerstva, naj v svojih programih obravnavajo potrebe, ki jih je sedanja kriza še povečala, in s tem zlasti zagotovijo socialno zaščito in zaščito delovnih mest, dostop do prožnih javnih zdravstvenih storitev in dostop do izobraževanja, vključno s spletnim učenjem, varnostjo preskrbe s hrano in materialno pomočjo za najbolj ogrožene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba zagotoviti splošen dostop do zdravstvenih storitev in zdravstvene infrastrukture, kot so bolnišnice, ustanove za oskrbo, zdravila, testiranja in cepiva v času covida-19, ter ohraniti in okrepiti javne zdravstvene storitve in znatno povečati njihovo financiranje; poudarja, da je treba okrepiti skupna prizadevanja v okviru STO, da bi pandemijo covida-19 premagali na svetovni ravni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU in vlade držav vzhodnega partnerstva, naj obravnavajo neenakosti pri dostopu do zdravstvenih storitev in storitev oskrbe z osredotočanjem na krepitev zdravstvenih storitev in zmogljivosti na lokalni in regionalni ravni v okviru načrtovanja prihodnjih programov vzhodnega partnerstva po letu 2020 in v okviru načrtovanja dvostranske podpore EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | države članice EU in države vzhodnega partnerstva poziva, naj spoštujejo pravico do zdravja z ohranjanjem splošnega in enakega dostopa do zdravstvenih storitev in storitev oskrbe, brez diskriminacije na podlagi starosti, rase, etnične pripadnosti, jezikovne ali družbene skupine ali spolne usmerjenosti, spolnega izražanja, spolne identitete ali spolnih značilnosti ali drugih razlogov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vztraja, da bi bilo treba med sedanjo pandemijo okrepiti dostop manjšin do zdravstvenega varstva, in poudarja, da te ne bi smele biti tarča omejevalnih ukrepov proti pandemiji, ne da bi se pri tem posebej navedla potreba po takšnih posebnih ukrepih, da bi preprečili diskriminacijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da možnosti zdravljenja in oskrbe kroničnih bolezni, kot je rak, ne bi smele biti negativno prizadete kljub pandemiji covida-19 in njenemu vplivu na sisteme zdravstvenega varstva in javne finance ter bi morale biti zagotovljene; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da kakovost življenja v državah vzhodnega partnerstva ni samo slabša kot v državah EU, marveč se številni ljudje, zlasti tisti, ki živijo na podeželju, soočajo s težavami pri doseganju osnovnih socialnih standardov zaradi slabe infrastrukture in slabih sanitarnih razmer ter pomanjkanja ali oddaljenosti zdravstvenih in izobraževalnih storitev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | spodbuja redne in strukturirane izmenjave informacij in osebja, da bi izboljšali odpornost zdravstvenih sistemov in zmanjšali pritisk na kritično zdravstveno infrastrukturo in osebje ter olajšali vzajemno učenje o najboljših praksah, institucionalni pripravljenosti in upravljanju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU, naj razmisli o dvostranskih in regionalnih programih tehnične pomoči za reformo zdravstvenega varstva v regiji vzhodnega partnerstva, da bi izboljšali zakonodajni okvir in finančno upravljanje nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva, dosegli boljši dostop do javnih zdravstvenih storitev in izboljšali splošno kakovost oskrbe, ter naj začne izvajati ciljno usmerjene ali sektorske zdravstvene programe, ki bodo spodbujali oprijemljive dolgoročne koristi za državljane in njihovo kakovost življenja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je stopnja umrljivosti mater v državah vzhodnega partnerstva nekajkrat višja kot v EU, in poziva, naj se to stanje odpravi s potrebnimi zdravstvenimi reformami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | z zaskrbljenostjo ugotavlja možne negativne učinke, vključno z znatnimi družbenimi stroški, nizkih plačil in bega možganov v zdravstvenem sektorju, ki so se v času krize, zlasti pandemije covida-19, še okrepili; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja skupno izjavo Komisije in Regionalnega urada Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo z dne 4. novembra 2020, v kateri je navedeno, da je treba združiti prizadevanja za izboljšanje zdravja ljudi po vsej Evropi in dejavno podpirati države pri doseganju najvišje ravni zdravja in varovanja zdravja; v celoti podpira nadaljnjo izmenjavo informacij o najboljših praksah, posvetovanja in redne strukturirane dialoge z namenom razmisleka o skupnih ukrepih in pobudah ter poziva k oblikovanju konkretnejših načrtov, s katerimi se opredeljuje projekte; |
| --- | --- |

19.

| 20. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se bo po napovedih s cepivom proti covidu-19, zagotovljenem v okviru programa COVAX, cepljenega približno 20 % prebivalstva vzhodnega partnerstva; spodbuja nadaljnje sodelovanje med EU in državami vzhodnega partnerstva v zvezi s tem; ponovno poudarja, da je zlasti pomembno, da je cepivo proti covidu-19 nemudoma na voljo na podlagi jasnih in preglednih meril v celotni evropski regiji, tudi v državah vzhodnega partnerstva, da bi pospešili uvedbo cepiva; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev skupnega mehanizma EU za izmenjavo cepiva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da ni učinkovitega obvladovanja pandemije covida-19 brez hitrega in učinkovitega prenosa ustrezne količine cepiv v države vzhodnega partnerstva; virus se bo širil znotraj EU, saj velika skupina ljudi dela v številnih državah EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja na potrebo po izmenjavi primerljivih nacionalnih podatkov v zvezi z izrednimi zdravstvenimi razmerami, izbruhi nalezljivih bolezni in pandemijami ter po uspešno delujočem sistemu vzajemnega priznavanja cepljenj; |
| --- | --- |

22.

| 23. | priznava, da je treba graditi na primeru prve ministrske konference vzhodnega partnerstva o tuberkulozi in tuberkulozi, odporni proti več zdravilom, ki je potekala leta 2015 in na kateri so se zbrali ministri in visoki uradniki nacionalnih vlad ter mednarodnih in nevladnih organizacij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opozarja na neizkoriščen potencial okvira vzhodnega partnerstva za obravnavanje čezmejnih vidikov sodelovanja na področju zdravstvenega varstva, programov izmenjav in nujne pomoči ob sodelovanju zdravstvenega osebja iz držav EU in vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja delo organizacij civilne družbe med pandemijo covida-19, ki podpirajo ranljive skupine ter zdravstvene delavce in zdravnike; poudarja, da je treba okrepiti odpornost družb vzhodnega partnerstva po pandemiji s posebnim poudarkom na ranljivih skupinah in vse večjem številu ljudi, ki jih je kriza socialno prizadela, poziva k večji podpori lokalnim organizacijam civilne družbe v državah vzhodnega partnerstva, da bi lahko uresničile svoj potencial pri ublažitvi posledic pandemije ter izboljšanju zdravja in socialno-ekonomske blaginje prebivalstva, zlasti najbolj ranljivih skupin in tistih, ki so nesorazmerno prizadeti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja voljo EU in držav vzhodnega partnerstva, da zgradijo starosti prijazne družbe, v katerih visokokakovostne javne storitve zagotavljajo medgeneracijsko solidarnost; |
| --- | --- |

26.

Trajnostna pokojninska reforma

| 27. | opozarja na raznolikost pokojninskih sistemov in ustreznih zakonodajnih okvirov v državah EU in državah vzhodnega partnerstva; vendar opaža neizkoriščen potencial okvira vzhodnega partnerstva za pomoč partnerskim državam pri prehodu na trdnejše sisteme socialnega varstva, vključno z bolj zaščitnimi pokojninskimi sistemi, ki temeljijo na solidarnosti in dostojanstvu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je treba vsem državljanom v EU in državah vzhodnega partnerstva zagotoviti minimalno pokojnino, ki odraža nacionalne ravni dohodka; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priporoča okrepitev sodelovanja na področju upravljanja javnih financ, vključno z upravljanjem pokojninskih sistemov, zlasti z usposabljanjem osebja uprave za pokojninsko zavarovanje in podpiranjem obstoječih programov tehnične pomoči, kot so programi, ki jih vodi Svetovna banka; |
| --- | --- |

29.

| 30. | spodbuja vlade, naj si prizadevajo za večjo vzdržnost in ustreznost pokojninskih sistemov z razširitvijo osnovnega prispevka prek večje formalne zaposlenosti; poziva države, naj v okviru izvedbe dolgoročne reforme, prilagojene njihovim gospodarskim razmeram, razmislijo o ustrezni zakonski upokojitveni starosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | obžaluje, da obstajajo razlike v pokojninah med spoloma, ter države članice EU in države vzhodnega partnerstva poziva, naj predstavijo konkretne ukrepe za njihovo odpravo, vključno z odpravo razlike med plačami moških in žensk ter povečevanjem stopnje zaposlenosti žensk z ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, preprečevanjem prekarnega in neformalnega zaposlovanja ter zagotavljanjem minimalnega dohodka za vse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja na tesno povezavo med upokojitveno starostjo in končnim zneskom pokojnine, ki jo prejema upokojenec; ugotavlja, da so pokojnine razmeroma nizke v primerjavi z dejanskimi življenjskimi stroški; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja na ključno vlogo spremljevalnih strukturnih in institucionalnih reform, na primer tistih, katerih cilj je izboljšati ureditev trga dela in povečati formalno zaposlovanje ali vzpostaviti dobro delujočo davčno upravo in ustrezen regulativni okvir za finančni sektor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznava, da je doseganje ravnovesja med delovnim in upokojitvenim obdobjem težavno zaradi verjetnega nadaljnjega podaljševanja pričakovane življenjske dobe in sočasnega izboljšanja pravičnosti državnih pokojninskih sistemov, vključno z nadaljnjo krepitvijo povezave med prejemki in prispevki; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva k nadaljnji tehnični pomoči EU in njenih držav članic za oceno in preskušanje obveznih dopolnilnih (steber II) in popolnoma prostovoljnih (stebra III) pokojninskih sistemov, ki dopolnjujejo državne pokojnine v državah vzhodnega partnerstva. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  UL C 153, 30.5.2012, str. 16.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0167.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0167.

(4)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(5)  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/international_cooperation/docs/2020_who_euro_cooperation_en.pdf

---