# Euroopa Liidu C 373/2021

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 373 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik16. september 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 373

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik16. september 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2021/C 373/01 | Komisjoni teatis — Taristu kliimakindluse tagamise tehniliste suunised aastateks 2021–2027 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2021/C 373/01

Komisjoni teatis — Taristu kliimakindluse tagamise tehniliste suunised aastateks 2021–2027

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 373/1

---

KOMISJONI TEATIS —

Taristu kliimakindluse tagamise tehniliste suunised aastateks 2021–2027

(2021/C 373/01)

| LAHTIÜTLUS:

  Käesoleva teatise eesmärk on anda tehnilisi suuniseid taristuinvesteeringute kliimakindluse tagamise kohta programmitöö perioodil 2021–2027.


  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/523 (1) (programmi „InvestEU“ määrus) artikli 8 lõike 6 kohaselt peab komisjon välja töötama kestlikkussuunised. Artikli 8 lõike 6 punktis a on sätestatud kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud nõuded. Artikli 8 lõike 6 punkti e kohaselt tuleb kestlikkussuunistes anda rakenduspartneritele suuniseid teabe kohta, mis tuleb esitada rahastamis- ja investeerimistoimingute keskkonna-, kliima- või sotsiaalmõju hindamiseks. Artikli 8 lõike 6 punkti d kohaselt peavad kestlikkussuunised võimaldama kindlaks määrata projektid, mis ei ole kliimaeesmärkide saavutamisega kooskõlas. Käesolevad taristu kliimakindluse tagamise suunised moodustavad kestlikkussuuniste osa.


  Taristuprojektide kliimakindluse tagamist käsitlevad komisjoni suunised, mis on kooskõlas liidu muude programmide jaoks välja töötatud suunistega, on ette nähtud ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1153 (2) (Euroopa ühendamise rahastu määrus).


  Käesolevad suunised on käsitatavad ka asjakohase võrdlusalusena taristu kliimakindluse tagamisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (3) (ühissätete määrus) artikli 2 punktile 37 ja artikli 67 lõike 3 punktile j ning taaste- ja vastupidavusrahastu (4) rakendamisel.


  Komisjon on käesolevad suunised välja töötanud tihedas koostöös programmi „InvestEU“ võimalike rakenduspartneritega ja EIP grupiga.


  Neid suuniseid võib täiendada riiklike ja valdkondlike lisakaalutluste ja -suunistega. |
| --- |

LAHTIÜTLUS:

Käesoleva teatise eesmärk on anda tehnilisi suuniseid taristuinvesteeringute kliimakindluse tagamise kohta programmitöö perioodil 2021–2027.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/523 (1) (programmi „InvestEU“ määrus) artikli 8 lõike 6 kohaselt peab komisjon välja töötama kestlikkussuunised. Artikli 8 lõike 6 punktis a on sätestatud kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud nõuded. Artikli 8 lõike 6 punkti e kohaselt tuleb kestlikkussuunistes anda rakenduspartneritele suuniseid teabe kohta, mis tuleb esitada rahastamis- ja investeerimistoimingute keskkonna-, kliima- või sotsiaalmõju hindamiseks. Artikli 8 lõike 6 punkti d kohaselt peavad kestlikkussuunised võimaldama kindlaks määrata projektid, mis ei ole kliimaeesmärkide saavutamisega kooskõlas. Käesolevad taristu kliimakindluse tagamise suunised moodustavad kestlikkussuuniste osa.

Taristuprojektide kliimakindluse tagamist käsitlevad komisjoni suunised, mis on kooskõlas liidu muude programmide jaoks välja töötatud suunistega, on ette nähtud ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1153 (2) (Euroopa ühendamise rahastu määrus).

Käesolevad suunised on käsitatavad ka asjakohase võrdlusalusena taristu kliimakindluse tagamisel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (3) (ühissätete määrus) artikli 2 punktile 37 ja artikli 67 lõike 3 punktile j ning taaste- ja vastupidavusrahastu (4) rakendamisel.

Komisjon on käesolevad suunised välja töötanud tihedas koostöös programmi „InvestEU“ võimalike rakenduspartneritega ja EIP grupiga.

Neid suuniseid võib täiendada riiklike ja valdkondlike lisakaalutluste ja -suunistega.

LÜHENDID

| AR4 | Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) neljas hindamisaruanne |
| --- | --- |
| AR5 | Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viies hindamisaruanne |
| C3S | Copernicuse kliimamuutuste teenus |
| CMIP | Mudelivõrdlusprojektid (Coupled Model Intercomparison Projects) |
| CO2 | Süsinikdioksiid |
| CO2e | CO2-ekvivalent |
| Ühissätete määrus | Määrus (EL) 2021/1060 |
| EEA | Euroopa Keskkonnaamet |
| KMH | Keskkonnamõju hindamine |
| ERF | Euroopa Regionaalarengu Fond |
| KSMH | Keskkonna- ja sotsiaalmõju hindamine |
| KHG | Kasvuhoonegaas |
| IPCC | Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (Intergovernmental Panel on Climate Change) |
| RCP | Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stsenaarium (Representative Concentration Pathway) |
| KSH | Keskkonnamõju strateegiline hindamine |
| ELi toimimise leping | Euroopa Liidu toimimise leping |

AR4

Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) neljas hindamisaruanne

AR5

Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viies hindamisaruanne

C3S

Copernicuse kliimamuutuste teenus

CMIP

Mudelivõrdlusprojektid (Coupled Model Intercomparison Projects)

CO2

Süsinikdioksiid

CO2e

CO2-ekvivalent

Ühissätete määrus

Määrus (EL) 2021/1060

EEA

Euroopa Keskkonnaamet

KMH

Keskkonnamõju hindamine

ERF

Euroopa Regionaalarengu Fond

KSMH

Keskkonna- ja sotsiaalmõju hindamine

KHG

Kasvuhoonegaas

IPCC

Valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (Intergovernmental Panel on Climate Change)

RCP

Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stsenaarium (Representative Concentration Pathway)

KSH

Keskkonnamõju strateegiline hindamine

ELi toimimise leping

Euroopa Liidu toimimise leping

SISUKORD

| 1. | KOKKUVÕTE | 7 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | SUUNISTE KOHALDAMISALA | 8 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TARISTU KLIIMAKINDLUSE TAGAMINE | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Kliimakindluse tagamise protsessi ettevalmistamine | 13 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kliimamuutuste leevendamine (kliimaneutraalsus) | 18 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Hindamine – 1. etapp (leevendamine) | 20 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Üksikasjalik analüüs – 2. etapp (leevendamine) | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.2.1. | Taristuprojektide CO2-jalajälje määramise metoodika | 21 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.2.2. | Kasvuhoonegaaside (KHG) heite hindamine | 25 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | Lähtestsenaariumid (CO2-jalajälje määramine, kulude-tulude analüüs) | 26 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.3.

| 3.2.2.4. | CO2-heite varikulu | 26 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.4.

| 3.2.2.5. | 2030. ja 2050. aastaks KHG heite vähendamise usaldusväärse trajektooriga kokkusobivuse kontrollimine | 28 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.3. | Kliimamuutustega kohanemine (vastupanuvõime kliimamuutustele) | 28 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Hindamine – 1. etapp (kohanemine) | 31 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.1.1. | Kliimatundlikkus | 32 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.1.

| 3.3.1.2. | Ohule avatus | 32 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.2.

| 3.3.1.3. | Kliima suhtes haavatavus | 34 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.3.

| 3.3.2. | Üksikasjalik analüüs – 2. etapp (kohanemine) | 34 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.2.1. | Mõju, tõenäosus ja kliimariskid | 34 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.1.

| 3.3.2.2. | Tõenäosus | 35 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.2.

| 3.3.2.3. | Mõju | 36 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.3.

| 3.3.2.4. | Riskid | 39 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.4.

| 3.3.2.5. | Kohanemismeetmed | 39 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.5.

| 4. | KLIIMAKINDLUSE TAGAMINE JA PROJEKTITSÜKLI JUHTIMINE | 41 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | KLIIMAKINDLUSE TAGAMINE JA KESKKONNAMÕJU HINDAMINE | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| A lisa | Taristu rahastamine ELi vahenditest aastatel 2021–2027 | 46 |
| --- | --- | --- |

A lisa

| B lisa | Kliimakindluse tagamise dokumentatsioon ja kontrollimine | 49 |
| --- | --- | --- |

B lisa

| C lisa | Kliimakindluse tagamine ja projektitsükli juhtimine | 52 |
| --- | --- | --- |

C lisa

| D lisa | Kliimakindluse tagamine ja keskkonnamõju hindamine | 64 |
| --- | --- | --- |

D lisa

| E lisa | Kliimakindluse tagamine ja keskkonnamõju strateegiline hindamine | 77 |
| --- | --- | --- |

E lisa

| F lisa | Kliimakindluse tagamist toetavad soovitused | 87 |
| --- | --- | --- |

F lisa

| G lisa | Sõnastik | 89 |
| --- | --- | --- |

G lisa

Jooniste loetelu

| Joonis 1. | Kliimakindluse tagamine ning kliimaneutraalsuse ja kliimamuutustele vastupanuvõime sambad | 10 |
| --- | --- | --- |

Joonis 1.

| Joonis 2. | Ülevaade kliimakindluse tagamise protsessist (vt ka tabel 1) | 12 |
| --- | --- | --- |

Joonis 2.

| Joonis 3. | Globaalse soojenemise projektsioonid aastani 2100 | 16 |
| --- | --- | --- |

Joonis 3.

| Joonis 4. | Ülevaade kliimamuutuste leevendamisega seotud protsessist kliimakindluse tagamisel | 20 |
| --- | --- | --- |

Joonis 4.

| Joonis 5. | Mõiste „liik“ CO2-jalajälje määramise metoodikas | 23 |
| --- | --- | --- |

Joonis 5.

| Joonis 6. | KHG heite ja selle vähenemisega seotud varikulu eurodes CO2-ekvivalenttonni kohta, 2016. aasta hinnad | 27 |
| --- | --- | --- |

Joonis 6.

| Joonis 7. | Ülevaade kliimamuutustega kohanemisega seotud protsessist kliimakindluse tagamisel | 29 |
| --- | --- | --- |

Joonis 7.

| Joonis 8. | Üldine ülevaade kliimatundlikkuse ja kliimariskide hindamisest ning asjakohaste kohanemismeetmete kindlakstegemisest, hindamisest ja kavandamisest/integreerimisest | 30 |
| --- | --- | --- |

Joonis 8.

| Joonis 9. | Ülevaade hindamise etapist, sh tundlikkuse analüüsist | 31 |
| --- | --- | --- |

Joonis 9.

| Joonis 10. | Ülevaade tundlikkuse analüüsist | 32 |
| --- | --- | --- |

Joonis 10.

| Joonis 11: | Ülevaade ohule avatuse analüüsist | 33 |
| --- | --- | --- |

Joonis 11:

| Joonis 12: | Ülevaade haavatavuse analüüsist | 34 |
| --- | --- | --- |

Joonis 12:

| Joonis 13. | Ülevaade kliimariskide hindamisest 2. etapis | 35 |
| --- | --- | --- |

Joonis 13.

| Joonis 14. | Ülevaade tõenäosuse analüüsist | 36 |
| --- | --- | --- |

Joonis 14.

| Joonis 15. | Ülevaade mõju analüüsist | 37 |
| --- | --- | --- |

Joonis 15.

| Joonis 16. | Ülevaade riskihindamisest | 39 |
| --- | --- | --- |

Joonis 16.

| Joonis 17. | Ülevaade kohanemisvõimaluste kindlakstegemise, hindamise ja kavandamise/integreerimise protsessist | 40 |
| --- | --- | --- |

Joonis 17.

| Joonis 18. | Ülevaade kliimakindluse tagamisest ja projektitsükli juhtimisest | 42 |
| --- | --- | --- |

Joonis 18.

| Joonis 19. | Projekti arendamise eri etappide juhid | 43 |
| --- | --- | --- |

Joonis 19.

| Joonis 20. | Keskkonnaalane hindamine ja projektitsükli juhtimine | 44 |
| --- | --- | --- |

Joonis 20.

| Joonis 21. | Ülevaade kliimakindluse tagamise dokumentatsiooni osadest | 49 |
| --- | --- | --- |

Joonis 21.

| Joonis 22. | Ülevaade projektitsükli etappidest ja projekti arendamise tegevustest | 52 |
| --- | --- | --- |

Joonis 22.

| Joonis 23. | Projekti elluviija osalemine projekti eri etappides | 54 |
| --- | --- | --- |

Joonis 23.

| Joonis 24. | Ülevaade seostest projektitsükli juhtimise ja kliimamuutuste leevendamise vahel | 57 |
| --- | --- | --- |

Joonis 24.

| Joonis 25. | Ülevaade seostest projektitsükli juhtimise ja kliimamuutustega kohanemise vahel | 59 |
| --- | --- | --- |

Joonis 25.

Tabelite loetelu

| Tabel 1. | Kokkuvõte taristuprojektide kliimakindluse tagamisest | 8 |
| --- | --- | --- |

Tabel 1.

| Tabel 2. | Loetelu CO2-jalajälje hindamiseks – projektikategooriate näited | 20 |
| --- | --- | --- |

Tabel 2.

| Tabel 3. | Ülevaade kolmest heiteliigist, mis moodustavad osa CO2-jalajälje määramise metoodikast ning maantee-, raudtee- ja linnatranspordi ühistransporditaristu kaudse heite hindamisest | 23 |
| --- | --- | --- |

Tabel 3.

| Tabel 4. | EIP CO2-jalajälje määramise metoodika kohased piirmäärad | 25 |
| --- | --- | --- |

Tabel 4.

| Tabel 5. | KHG heite ja selle vähenemisega seotud varikulu eurodes CO2-ekvivalenttonni kohta (2016. aasta hinnad) | 26 |
| --- | --- | --- |

Tabel 5.

| Tabel 6. | CO2-heite varikulu aastas (eurodes CO2-ekvivalenttonni kohta), 2016. aasta hinnad | 27 |
| --- | --- | --- |

Tabel 6.

| Tabel 7. | Tagajärgede erinevus eri riskivaldkondades | 37 |
| --- | --- | --- |

Tabel 7.

| Tabel 8. | Etapid, arendaja eesmärgid ning tavapärased protsessid ja analüüsid projektitsüklis | 52 |
| --- | --- | --- |

Tabel 8.

| Tabel 9. | Ülevaade projektitsükli juhtimisest ja kliimamuutuste leevendamisest | 57 |
| --- | --- | --- |

Tabel 9.

| Tabel 10. | Ülevaade projektitsükli juhtimisest ja kliimamuutustega kohanemisest | 59 |
| --- | --- | --- |

Tabel 10.

| Tabel 11. | Ülevaade projektitsükli juhtimisest ja keskkonnaalastest hindamistest (KMH, KMH) | 62 |
| --- | --- | --- |

Tabel 11.

| Tabel 12. | Ülevaade kliimamuutuste integreerimisest KMH protsessi põhietappidesse | 65 |
| --- | --- | --- |

Tabel 12.

| Tabel 13. | Näited olulistest küsimustest kliimamuutuste leevendamise kohta keskkonnamõju hindamisel | 73 |
| --- | --- | --- |

Tabel 13.

| Tabel 14. | Näited olulistest küsimustest kliimamuutustega kohanemise kohta keskkonnamõju hindamisel | 74 |
| --- | --- | --- |

Tabel 14.

| Tabel 15. | Näiteid kliimamuutustega seotud küsimustest, mida tuleks käsitleda keskkonnamõju strateegilisel hindamisel | 79 |
| --- | --- | --- |

Tabel 15.

| Tabel 16. | Olulised KSH raames käsitletavad küsimused seoses kliimamuutuste leevendamisega | 82 |
| --- | --- | --- |

Tabel 16.

| Tabel 17. | Olulised KSH raames käsitletavad küsimused seoses kliimamuutustega kohanemisega | 84 |
| --- | --- | --- |

Tabel 17.

1.   KOKKUVÕTE

Käesolevas dokumendis on esitatud tehnilised suunised taristu kliimakindluse tagamiseks programmitöö perioodil 2021–2027.

Kliimakindluse tagamine on protsess, mille tulemusena integreeritakse taristuprojektide arendamisse kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmed. See võimaldab Euroopa institutsionaalsetel ja erainvestoritel teha teadlikke otsuseid selliste projektide kohta, mis on rahastamiskõlblikud, kuna on kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppega. Protsess hõlmab kaht sammast (kliimamuutuste leevendamine ja kliimamuutustega kohanemine) ja kaht etappi (hindamine ja üksikasjalik analüüs). Üksikasjalik analüüsimine sõltub hindamisetapi tulemustest ja aitab vähendada halduskoormust.

Taristu on lai mõiste, mis hõlmab hooneid, võrgutaristut ning mitmesuguseid ehitatud süsteeme ja varasid. Näiteks programmi „InvestEU“ määrus sisaldab kestliku taristu poliitikaharu raames rahastamiskõlblike investeeringute põhjalikku loetelu.

Käesolevas dokumendis esitatud suunised vastavad järgmistele õigusaktides sätestatud nõuetele, mis kehtivad ELi mitme fondi, eelkõige InvestEU fondi, Euroopa ühendamise rahastu, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja õiglase ülemineku fondi puhul.

| — | Suunised on kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe ja ELi kliimaeesmärkidega, mis tähendab, et need on kooskõlas kasvuhoonegaaside (KHG) heite vähendamise usaldusväärse trajektooriga vastavalt ELi uutele 2030. aastaks seatud kliimaeesmärkidele ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuseesmärgile, samuti kliimamuutustele vastupanuvõimelise arenguga. Kui tegemist on taristuga, mille kasutusiga ulatub 2050. aastast kaugemale, tuleks arvesse võtta käitamist, hooldust ja käitusest kõrvaldamist kliimaneutraalsuse tingimustes; see võib hõlmata ringmajandusega seotud kaalutlusi. |
| --- | --- |

—

Suunised on kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe ja ELi kliimaeesmärkidega, mis tähendab, et need on kooskõlas kasvuhoonegaaside (KHG) heite vähendamise usaldusväärse trajektooriga vastavalt ELi uutele 2030. aastaks seatud kliimaeesmärkidele ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuseesmärgile, samuti kliimamuutustele vastupanuvõimelise arenguga. Kui tegemist on taristuga, mille kasutusiga ulatub 2050. aastast kaugemale, tuleks arvesse võtta käitamist, hooldust ja käitusest kõrvaldamist kliimaneutraalsuse tingimustes; see võib hõlmata ringmajandusega seotud kaalutlusi.

| — | Suunised järgivad energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (5) artikli 2 punktis 18. |
| --- | --- |

—

Suunised järgivad energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1999 (5) artikli 2 punktis 18.

| — | Suunised järgivad olulise kahju ärahoidmise põhimõtet, mis tuleneb kestliku rahastamise käsitlusest ELis ja on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2020/852 (6) (taksonoomiamäärus). Käesolevates suunistes käsitletakse kaht taksonoomiamääruse artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärki: kliimamuutuste leevendamist ja kliimamuutustega kohanemist. |
| --- | --- |

—

Suunised järgivad olulise kahju ärahoidmise põhimõtet, mis tuleneb kestliku rahastamise käsitlusest ELis ja on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2020/852 (6) (taksonoomiamäärus). Käesolevates suunistes käsitletakse kaht taksonoomiamääruse artiklis 9 sätestatud keskkonnaeesmärki: kliimamuutuste leevendamist ja kliimamuutustega kohanemist.

Kulude-tulude ja valikute analüüsi aluseks on jätkuvalt KHG heite kvantifitseerimine ja rahasse arvestamine. Suunised hõlmavad CO2-jalajälje määramise ajakohastatud metoodikat ja CO2-heite varikulu käsitlust.

Kliimamuutustega kohanemise meetmete kindlaksmääramise, hindamise ja rakendamise aluseks on endiselt kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamine.

Oluline on konkreetselt ja usaldusväärselt dokumenteerida kliimakindluse tagamise toimingud ja protsessid, eelkõige seetõttu, et kliimakindluse tagamise dokumentatsioon ja kontroll on investeerimisotsuste põhjendamise oluline osa.

Tuginedes aastatel 2014–2020 ellu viidud suurprojektide kliimakindluse tagamise kogemustele, ühendatakse käesolevates suunistes kliimakindluse tagamine projektitsükli juhtimise, keskkonnamõju hindamise (KMH) ja keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) protsessidega ning suunised sisaldavad soovitusi, mille eesmärk on toetada kliimakindluse tagamise protsesse liikmesriikides.

Tabel 1

Kokkuvõte taristuprojektide kliimakindluse tagamisest

| Kliimaneutraalsus
  Kliimamuutuste leevendamine | Vastupanuvõime kliimamuutustele
  Kliimamuutustega kohanemine |
| --- | --- |
| Hindamine – 1. etapp (leevendamine)

  Võrrelda projekti käesolevates suunistes (Tabel 2) esitatud hindamisloeteluga ning:






  — | kui CO2-jalajälje hindamine ei ole projekti puhul vajalik, esitada analüüsi kokkuvõte kliimaneutraalsuse hindamise avalduses, milles põhimõtteliselt (7) tehakse järeldus kliimakindluse tagamise kohta kliimaneutraalsuse seisukohast; |

Kliimaneutraalsus

Kliimamuutuste leevendamine

Vastupanuvõime kliimamuutustele

Kliimamuutustega kohanemine

Hindamine – 1. etapp (leevendamine)

Võrrelda projekti käesolevates suunistes (Tabel 2) esitatud hindamisloeteluga ning:

—

kui CO2-jalajälje hindamine ei ole projekti puhul vajalik, esitada analüüsi kokkuvõte kliimaneutraalsuse hindamise avalduses, milles põhimõtteliselt (7) tehakse järeldus kliimakindluse tagamise kohta kliimaneutraalsuse seisukohast;

| — | kui CO2-jalajälje hindamine on projekti puhul vajalik, siis liikuda edasi 2. etappi, mida kirjeldatakse allpool. |
| --- | --- |

—

kui CO2-jalajälje hindamine on projekti puhul vajalik, siis liikuda edasi 2. etappi, mida kirjeldatakse allpool.

Hindamine – 1. etapp (kohanemine)

Vastavalt käesolevatele suunistele analüüsida kliimatundlikkust, ohule avatust ja kliima suhtes haavatavust ning:

| — | kui ei ole märkimisväärseid kliimariske, mis nõuavad edasist analüüsi, koostada dokumentatsioon ja esitada analüüsi kokkuvõte kliimamuutustele vastupanuvõime hindamise avalduses, milles põhimõtteliselt tehakse järeldus kliimakindluse tagamise kohta kliimamuutustele vastupanuvõime seisukohast; |
| --- | --- |

—

kui ei ole märkimisväärseid kliimariske, mis nõuavad edasist analüüsi, koostada dokumentatsioon ja esitada analüüsi kokkuvõte kliimamuutustele vastupanuvõime hindamise avalduses, milles põhimõtteliselt tehakse järeldus kliimakindluse tagamise kohta kliimamuutustele vastupanuvõime seisukohast;

| — | kui esineb märkimisväärseid kliimariske, mis nõuavad edasist analüüsi, siis liikuda edasi 2. etappi, mida kirjeldatakse allpool. |
| --- | --- |

—

kui esineb märkimisväärseid kliimariske, mis nõuavad edasist analüüsi, siis liikuda edasi 2. etappi, mida kirjeldatakse allpool.

Üksikasjalik analüüs – 2. etapp (leevendamine)

| — | Kvantifitseerida KHG heitkogused tüüpilisel tegevusaastal, kasutades CO2-jalajälje määramise meetodit. Võrrelda tulemusi absoluutse ja suhtelise KHG heite piirmääradega (vt Tabel 4). Kui KHG heitkogused ületavad mõnda neist piirmääradest, tuleb teha järgmine analüüs:






  — | arvestada KHG heitkogused rahasse, lähtudes CO2-heite varikulust (vt Tabel 6), ning integreerida energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte kindlalt projekti kavandamisse, valikute analüüsi ja kulude-tulude analüüsi; |
| --- | --- | --- |

—

Kvantifitseerida KHG heitkogused tüüpilisel tegevusaastal, kasutades CO2-jalajälje määramise meetodit. Võrrelda tulemusi absoluutse ja suhtelise KHG heite piirmääradega (vt Tabel 4). Kui KHG heitkogused ületavad mõnda neist piirmääradest, tuleb teha järgmine analüüs:

—

arvestada KHG heitkogused rahasse, lähtudes CO2-heite varikulust (vt Tabel 6), ning integreerida energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte kindlalt projekti kavandamisse, valikute analüüsi ja kulude-tulude analüüsi;

| — | kontrollida projekti kooskõla KHG heite vähendamise 2030. ja 2050. aasta üldeesmärkide saavutamise usaldusväärse trajektooriga. Selle osana kontrollida, kas taristu puhul, mille eluiga ulatub 2050. aastast kaugemale, toimub käitamine, hooldus ja käitusest kõrvaldamine kliimaneutraalsuse tingimustes. |
| --- | --- |

—

kontrollida projekti kooskõla KHG heite vähendamise 2030. ja 2050. aasta üldeesmärkide saavutamise usaldusväärse trajektooriga. Selle osana kontrollida, kas taristu puhul, mille eluiga ulatub 2050. aastast kaugemale, toimub käitamine, hooldus ja käitusest kõrvaldamine kliimaneutraalsuse tingimustes.

Üksikasjalik analüüs – 2. etapp (kohanemine)

| — | Viia vastavalt käesolevatele suunistele läbi kliimariskide hindamine, sealhulgas tõenäosuse ja mõju analüüsid. |
| --- | --- |

—

Viia vastavalt käesolevatele suunistele läbi kliimariskide hindamine, sealhulgas tõenäosuse ja mõju analüüsid.

| — | Vähendada olulisi kliimariske asjakohaste ja sobivate kohanemismeetmete kindlakstegemise, hindamise, kavandamise ja rakendamisega. |
| --- | --- |

—

Vähendada olulisi kliimariske asjakohaste ja sobivate kohanemismeetmete kindlakstegemise, hindamise, kavandamise ja rakendamisega.

| — | Hinnata regulaarse seire ja järelkontrolli vajadust ja ulatust, näiteks tulevaste kliimamuutustega seotud kriitilise tähtsusega eelduste osas. |
| --- | --- |

—

Hinnata regulaarse seire ja järelkontrolli vajadust ja ulatust, näiteks tulevaste kliimamuutustega seotud kriitilise tähtsusega eelduste osas.

| — | Kontrollida vastavust kliimamuutustega kohanemist käsitlevatele ELi ning vajaduse korral riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele strateegiatele ja kavadele ning muudele asjakohastele strateegia- ja planeerimisdokumentidele. |
| --- | --- |

—

Kontrollida vastavust kliimamuutustega kohanemist käsitlevatele ELi ning vajaduse korral riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele strateegiatele ja kavadele ning muudele asjakohastele strateegia- ja planeerimisdokumentidele.

Koostada dokumentatsioon ja teha kokkuvõte analüüsist kliimaneutraalsuse kontrollimise avalduses, milles põhimõtteliselt esitatakse järeldus kliimakindluse tagamise kohta kliimaneutraalsuse seisukohast.

Koostada dokumentatsioon ja teha kokkuvõte analüüsist kliimamuutustele vastupanuvõime kontrollimise avalduses, milles põhimõtteliselt esitatakse järeldus kliimakindluse tagamise kohta kliimamuutustele vastupanuvõime seisukohast.

Koondada eespool nimetatud dokumendid ja kokkuvõtted ühtsesse kliimaalase hindamise / kliimakindluse tagamise koonddokumentatsiooni, mis enamikul juhtudel moodustab investeerimisotsuste põhjendamise olulise osa. Lisada teave kliimakindluse tagamise protsessi kavandamise ja rakendamise kohta.

2.   SUUNISTE KOHALDAMISALA

Taristu – meie tehiskeskkond – on tänapäeva ühiskonna ja majanduse toimimiseks hädavajalik. See hõlmab põhilisi füüsilisi ja korralduslikke struktuure ja rajatisi, mis on paljude meie tegevusvaldkondade aluseks.

Suuremal osal taristul on pikk eluiga või kasutusiga. Paljud praegu ELis kasutusel olevad taristud kavandati ja ehitati aastaid tagasi. Lisaks on suurem osa aastatel 2021–2027 rahastatavast taristust jääb kasutusse ka sajandi teisel poolel ja hiljemgi. Samal ajal toimub majanduses kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe ja Euroopa kliimaseadusega üleminek KHG netonullheitele (kliimaneutraalsusele), mis peab olema saavutatud 2050. aastaks ja mis hõlmab uute KHG heite eesmärkide saavutamist 2030. aastaks. Kliimamuutused suurendavad jätkuvalt mitmesuguste äärmuslike kliima- ja ilmastikunähtuste sagedust ja tõsidust, mistõttu EL on seadnud eesmärgi saada kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks ühiskonnaks, mis on täielikult kohanenud kliimamuutuste vältimatu mõjuga, suurendades oma kohanemisvõimet ja vähendades oma haavatavust kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe, Euroopa kliimaseaduse ja kliimamuutustega kohanemise ELi strateegiaga (8). Seepärast on oluline selgelt kindlaks määrata taristu, (9)
  mis on valmis kliimaneutraalseks ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks tulevikuks, ning sellesse investeerida. Kliimakindluse tagamise kaht sammast kirjeldab joonis 1.

Taristu on lai mõiste, mis hõlmab järgmist:

| — | hooned (alates kodudest kuni koolide ja tööstusrajatisteni), mis on kõige levinum taristuliik ja inimasustuse alus; |
| --- | --- |

—

hooned (alates kodudest kuni koolide ja tööstusrajatisteni), mis on kõige levinum taristuliik ja inimasustuse alus;

| — | looduspõhised taristud, nagu haljaskatused, -müürid ja -alad ning äravoolusüsteemid; |
| --- | --- |

—

looduspõhised taristud, nagu haljaskatused, -müürid ja -alad ning äravoolusüsteemid;

| — | tänapäeva majanduse ja ühiskonna toimimiseks hädavajalik võrgutaristu, eelkõige energiataristu (nt elektrivõrgud, elektrijaamad, torujuhtmed), transporditaristu (10) (põhivarad, nagu maanteed, raudteed, sadamad, lennujaamad ja siseveetranspordi taristu), info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristu (nt mobiilsidevõrgud, andmekaablid, andmekeskused) ning veetaristu (nt veetorustikud, veehoidlad, reoveepuhastusrajatised); |
| --- | --- |

—

tänapäeva majanduse ja ühiskonna toimimiseks hädavajalik võrgutaristu, eelkõige energiataristu (nt elektrivõrgud, elektrijaamad, torujuhtmed), transporditaristu (10) (põhivarad, nagu maanteed, raudteed, sadamad, lennujaamad ja siseveetranspordi taristu), info- ja kommunikatsioonitehnoloogia taristu (nt mobiilsidevõrgud, andmekaablid, andmekeskused) ning veetaristu (nt veetorustikud, veehoidlad, reoveepuhastusrajatised);

| — | ettevõtete ja kodumajapidamiste tekitatud jäätmete käitlemise süsteemid (kogumispunktid, sorteerimis- ja ringlussevõturajatised, jäätmepõletusjaamad ja prügilad); |
| --- | --- |

—

ettevõtete ja kodumajapidamiste tekitatud jäätmete käitlemise süsteemid (kogumispunktid, sorteerimis- ja ringlussevõturajatised, jäätmepõletusjaamad ja prügilad);

| — | muud materiaalsed varad mitmesugustes poliitikavaldkondades, sealhulgas kommunikatsiooni, hädaabiteenuste, energeetika, rahanduse, toidu, valitsemise, tervishoiu, hariduse ja koolituse, teadusuuringute, kodanikukaitse, transpordi, jäätmete ja vee valdkonnas; |
| --- | --- |

—

muud materiaalsed varad mitmesugustes poliitikavaldkondades, sealhulgas kommunikatsiooni, hädaabiteenuste, energeetika, rahanduse, toidu, valitsemise, tervishoiu, hariduse ja koolituse, teadusuuringute, kodanikukaitse, transpordi, jäätmete ja vee valdkonnas;

| — | konkreetseid fonde käsitlevates õigusaktides võidakse ette näha ka muid rahastamiskõlblikke taristuliike; näiteks programmi „InvestEU“ määrus sisaldab kestliku taristu poliitikaharu raames rahastamiskõlblike investeeringute põhjalikku loetelu. |
| --- | --- |

—

konkreetseid fonde käsitlevates õigusaktides võidakse ette näha ka muid rahastamiskõlblikke taristuliike; näiteks programmi „InvestEU“ määrus sisaldab kestliku taristu poliitikaharu raames rahastamiskõlblike investeeringute põhjalikku loetelu.

Võttes asjakohaselt arvesse asjaomaste avaliku sektori asutuste pädevust, on käesolevad suunised mõeldud eelkõige taristuprojektide elluviijatele ja projektide ettevalmistamises osalevatele ekspertidele. Need suunised võivad olla kasulikud ka avaliku sektori asutustele, rakenduspartneritele, investoritele, sidusrühmadele ja teistele isikutele. Näiteks sisaldab käesolev dokument suuniseid selle kohta, kuidas integreerida kliimamuutustega seotud küsimused keskkonnamõju hindamisse (KMH) ja keskkonnamõju strateegilisse hindamisse (KSH).

Joonis 1

Kliimakindluse tagamine ning kliimaneutraalsuse ja kliimamuutustele vastupanuvõime sambad

Image 1

Üldjuhul kaasab projekti elluviija projekti korraldamisse kliimakindluse tagamiseks vajalike teadmistega isikud ja koordineerib oma tegevuse projekti arendamiseks vajaliku muu tegevusega, näiteks keskkonnaalaste hindamistega. Sõltuvalt projekti eripärast võib see hõlmata kliimakindluse tagamise juhi ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise ekspertide rühma kaasamist.

| Alates kuupäevast, mil Euroopa Komisjon käesolevad suunised avaldab, tuleks neid aastate 2021–2027 taristuprojektide ettevalmistamisel ja kliimakindluse tagamisel arvesse võtta. Selliste taristuprojektide puhul, mille keskkonnamõju hindamine (KMH) on lõpule viidud ja teostusluba on saadud hiljemalt 2021. aasta lõpuks ning mille jaoks vajalikud rahastamislepingud (sealhulgas ELi poolt rahastamiseks) on sõlmitud ja millega seotud ehitustöid alustatakse hiljemalt 2022. aastal, soovitatakse tungivalt viia läbi kliimakindluse tagamise protsess vastavalt käesolevatele suunistele. |
| --- |

Alates kuupäevast, mil Euroopa Komisjon käesolevad suunised avaldab, tuleks neid aastate 2021–2027 taristuprojektide ettevalmistamisel ja kliimakindluse tagamisel arvesse võtta. Selliste taristuprojektide puhul, mille keskkonnamõju hindamine (KMH) on lõpule viidud ja teostusluba on saadud hiljemalt 2021. aasta lõpuks ning mille jaoks vajalikud rahastamislepingud (sealhulgas ELi poolt rahastamiseks) on sõlmitud ja millega seotud ehitustöid alustatakse hiljemalt 2022. aastal, soovitatakse tungivalt viia läbi kliimakindluse tagamise protsess vastavalt käesolevatele suunistele.

Taristu käitamise ja hooldamise ajal võib sageli olla asjakohane vaadata kliimakindluse tagamise protsess ja võimalikud kriitilise tähtsusega eeldused uuesti läbi. Seda võib vara haldamise raames teha korrapäraste ajavahemike järel (nt 5–10 aastat). KHG heite edasiseks vähendamiseks ja muutuvate kliimariskide käsitlemiseks võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid.

Kliimakindluse tagamisele pühendatud aeg, raha ja jõupingutused peaksid olema proportsionaalsed saadava kasuga. See kajastub näiteks kliimakindluse tagamise protsessi jagunemises kaheks etapiks, kusjuures 1. etapis toimub hindamine ja 2. etapi kohane üksikasjalik analüüs tehakse ainult juhul, kui see on vajalik. Planeerimine ja projekti arendustsüklisse integreerimine peaks aitama vältida töö dubleerimist, näiteks kliimakindluse tagamise ja keskkonnaalaste hindamiste vahel, ning vähendama kulusid ja halduskoormust.

3.   TARISTU KLIIMAKINDLUSE TAGAMINE

Joonis 2 annab ülevaate kliimakindluse tagamise protsessi kahest sambast ja põhietappidest. Kumbki sammas jaguneb kaheks etapiks. Esimeses etapis toimub hindamine ja selle tulemusest sõltub, kas tuleb läbida ka teine etapp.

Joonis 2

Ülevaade kliimakindluse tagamise protsessist (vt ka tabel 1)

Image 2

Joonis 2 osutab, et kliimakindluse tagamise protsess tuleks dokumenteerida kliimaalase hindamise / kliimakindluse tagamise koonddokumentatsioonis, milles sisalduv sõltub läbitud etappidest (vt B lisa).

3.1.   Kliimakindluse tagamise protsessi ettevalmistamine

Konkreetsetest rahastamisvahenditest toetust taotlev projekti elluviija valmistab ette, kavandab ja dokumenteerib kliimakindluse tagamise protsessi, mis hõlmab kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist. See tegevus sisaldab järgmist:

| — | projekti konteksti, piiride ja koostoimete hindamine ja täpsustamine; |
| --- | --- |

—

projekti konteksti, piiride ja koostoimete hindamine ja täpsustamine;

| — | hindamismetoodika, sealhulgas haavatavuse ja riskide hindamise põhiparameetrite valimine; |
| --- | --- |

—

hindamismetoodika, sealhulgas haavatavuse ja riskide hindamise põhiparameetrite valimine;

| — | kaasatavate isikute kindlaksmääramine ning ressursside, aja ja eelarve eraldamine; |
| --- | --- |

—

kaasatavate isikute kindlaksmääramine ning ressursside, aja ja eelarve eraldamine;

| — | peamiste viitedokumentide, näiteks kohaldatava riikliku energia- ja kliimakava ning asjaomaste kohanemisstrateegiate ja -kavade, sealhulgas näiteks riiklike ja kohalike katastroofiohu vähendamise strateegiate koondamine; |
| --- | --- |

—

peamiste viitedokumentide, näiteks kohaldatava riikliku energia- ja kliimakava ning asjaomaste kohanemisstrateegiate ja -kavade, sealhulgas näiteks riiklike ja kohalike katastroofiohu vähendamise strateegiate koondamine;

| — | veendumine vastavuses kohaldatavatele õigusnormidele ja eeskirjadele, näiteks nendele, mis käsitlevad ehituskonstruktsioone ja keskkonnamõju hindamist (KMH) ning asjakohasel juhul keskkonnamõju strateegilist hindamist (KSH). |
| --- | --- |

—

veendumine vastavuses kohaldatavatele õigusnormidele ja eeskirjadele, näiteks nendele, mis käsitlevad ehituskonstruktsioone ja keskkonnamõju hindamist (KMH) ning asjakohasel juhul keskkonnamõju strateegilist hindamist (KSH).

Käesolevates suunistes kirjeldatakse kliimakindluse tagamist lineaarse protsessina, mis põhineb konkreetsete toimingute jadal. Sageli on siiski vaja naasta projekti arendustsükli varasemasse etappi, näiteks siis, kui projekt hõlmab kohanemismeedet, mille tõttu tundlikkuse analüüs tuleb uuesti läbi vaadata. Samuti võib olla vajalik liikuda tagasi eelmisse etappi, et tagada võimalike muutuste (nt uute nõuete) nõuetekohane arvessevõtmine.

Oluline on hästi mõista projekti konteksti, s.t kavandatavat projekti ja selle eesmärke, sealhulgas kõiki projekti arendamise ja toimimise toetamiseks vajalikke abitegevusi. Kliimamuutuste mõju projektiga seotud tegevustele või komponentidele võib seada ohtu projekti eduka elluviimise. Oluline on mõista projekti tähtsust ja funktsiooni ning projekti rolli üldises kontekstis/süsteemis ning hinnata asjaomase taristu olulisust (11).

Kliimakindluse tagamise metoodikat ja lähenemisviisi tuleks kavandada ning selgitada loogiliselt ja selgelt, pidades silmas ka metoodika peamisi piiranguid. Metoodikas tuleks kindlaks määrata andmete ja teabe allikad. Samuti tuleks selgitada üksikasjalikkuse taset, tehtavaid toiminguid ning alusandmete ja analüüsi ebakindluse taset. Eesmärk on kliimakindluse tagamise protsessi arusaadav, läbipaistev ja võrreldav valideerimine, et seda saaks otsustusprotsessis kasutada.

Kliimakindluse tagamise protsessi ettevalmistamine hõlmab kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe ja Euroopa kliimaseaduse eesmärkidega ELis 2030. ja 2050. aastaks seatud KHG heite vähendamise eesmärkide saavutamise usaldusväärse trajektoori valimist. Selleks on tavaliselt vaja eksperdihinnangut, (12) milles võetakse arvesse sihttasemeid ja nõudeid. Eesmärk on tagada KHG vähendamise eesmärkide ja energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte integreerimine projekti arendustsüklisse.

Tuleks tähele panna, et kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamisel vaadeldav ajavahemik peaks vastama projekti raames rahastatava investeeringu kavandatud elueale. Eluiga on sageli (märkimisväärselt) pikem kui näiteks kulude-tulude analüüsis vaadeldav periood.

Näiteks üks peamisi Euroopa standardites (euronormid) (13) kasutatavaid mõisteid on arvutuslik tööiga, mis on määratletud perioodina, mille jooksul konstruktsiooni kasutatakse, tehes vajalikku hooldust, kuid mitte suuremaid remonditöid. Euronormide alusel projekteeritud hoonete ja muude ühisehitiste arvutuslik tööiga on 50 aastat ning monumentaalehitiste ja -sildade arvutuslik tööiga on 100 aastat. Seega peavad 2020. aastal kavandatud rajatised kliimamõjuritele (nt lumi, tuul, soojus) ja äärmuslikele ilmastikunähtustele eeldatavalt vastu kuni 2070. aastani (hoonete puhul) ja 2120. aastani (sildade ja monumentaalehitiste puhul).

Kliimaandmed, millel praegused eurokoodeksid põhinevad, on enamasti 10–15 aastat vanad, välja arvatud mõned erandid, mis on seotud riikide andmete hiljutise ajakohastamisega. Teadusuuringute Ühiskeskuse hiljutises aruandes euronormide ühtse kasutamise kohta (14) analüüsitakse euronormide kasutuselevõttu liikmesriikides seoses kliimamõjurite määratlemise seisukohast oluliste riiklikult kindlaks määratud parameetrite valikuga. Riikidele, kes võtavad kasutusele euronormid, annab Teadusuuringute Ühiskeskus ka juhiseid selle kohta, kuidas kaardistada seismilisi ja kliimamõjureid konstruktsioonidele (15).

2016. aastal alustati tööd teise põlvkonna euronormidega (mille valmimine on kavandatud 2023. aastaks). See töö peaks hõlmama lume, tuule ja soojusega seotud meetmete läbivaatamist ja ajakohastamist, lainete ja hoovuste mõju ning jäätumist käsitlevate ISO standardite teisendamist ning dokumendi koostamist, mis annab tõenäosusliku aluse osaliste ohutustegurite ja koormuskombinatsioonide tegurite arvutamiseks, võttes arvesse kliimamõjurite varieeruvust ja omavahelist seotust.

Taristuprojekti kavandatud eluea jooksul võivad äärmuslike ilmastikunähtuste sagedus ja intensiivsus kliimamuutuste tõttu oluliselt muutuda ning seda tuleks arvesse võtta. Samuti tuleks projektide kavandamisel arvesse võtta mereveetaseme võimalikku tõusu, mis prognooside kohaselt jätkub tulevikus isegi siis, kui globaalne soojenemine stabiliseerub vastavalt Pariisi kliimakokkuleppe temperatuurieesmärkidele.

Projekti elluviija ja ekspertide rühma esimeste ülesannete hulka kuulub otsuse tegemine selle kohta, milliseid kliimaprojektsioonide andmestikke kasutada kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamiseks; see otsus tuleks dokumenteerida.

Enamikul juhtudel võivad vajalikud andmestikud olla asjaomases liikmesriigis kättesaadavad (16). Kui sellised riikide/piirkondade andmestikud ei ole kättesaadavad, võiks analüüsi tegemisel alternatiivselt aluseks võtta järgmised kliimamuutusi käsitleva teabe allikad:

| — | Copernicuse kliimamuutuste teenus (17) (C3S), mis pakub muu hulgas Copernicuse kliimaandmete hoidla raames kliimaprojektsioone (18); |
| --- | --- |

—

Copernicuse kliimamuutuste teenus (17) (C3S), mis pakub muu hulgas Copernicuse kliimaandmete hoidla raames kliimaprojektsioone (18);

| — | muud usaldusväärsed riikide/piirkondade allikad (19) kliimamuutusi käsitlevate andmete, teabe ja projektsioonide leidmiseks, (20) nt äärepoolseimate piirkondade puhul asjaomaste piirkondlike kliimamudelite andmed (21); |
| --- | --- |

—

muud usaldusväärsed riikide/piirkondade allikad (19) kliimamuutusi käsitlevate andmete, teabe ja projektsioonide leidmiseks, (20) nt äärepoolseimate piirkondade puhul asjaomaste piirkondlike kliimamudelite andmed (21);

| — | lisaks Copernicuse kliimamuutuste teenusele (22) hõlmab Copernicuse programm (23) ka Copernicuse atmosfääriseire teenust, (24) Copernicuse merekeskkonna seire teenust, (25) Copernicuse maismaaseire teenust, (26) Copernicuse julgeolekuteenust (27) ja Copernicuse hädaolukordade ohjamise teenust (28). Nende teenuste raames võib saada kasulikke andmeid, mis täiendavad Copernicuse kliimamuutuste teenust; |
| --- | --- |

—

lisaks Copernicuse kliimamuutuste teenusele (22) hõlmab Copernicuse programm (23) ka Copernicuse atmosfääriseire teenust, (24) Copernicuse merekeskkonna seire teenust, (25) Copernicuse maismaaseire teenust, (26) Copernicuse julgeolekuteenust (27) ja Copernicuse hädaolukordade ohjamise teenust (28). Nende teenuste raames võib saada kasulikke andmeid, mis täiendavad Copernicuse kliimamuutuste teenust;

| — | riiklikud riskihindamised, (29) kui need on asjakohased ja kättesaadavad; |
| --- | --- |

—

riiklikud riskihindamised, (29) kui need on asjakohased ja kättesaadavad;

| — | ülevaade Euroopa Liitu mõjutada võivatest katastroofiohtudest (30); |
| --- | --- |

—

ülevaade Euroopa Liitu mõjutada võivatest katastroofiohtudest (30);

| — | Euroopa kliimamuutustega kohanemise platvorm (Climate-ADAPT (31)); |
| --- | --- |

—

Euroopa kliimamuutustega kohanemise platvorm (Climate-ADAPT (31));

| — | Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (32); |
| --- | --- |

—

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskus (32);

| — | katastroofiohu juhtimise teadmuskeskus (DRMKC), nt riskiandmete keskus, (33) PESETA IV andmestikud, mida saab riskiandmete keskusest alla laadida, ning võimalike mõjude projektsioonid ja metoodikad (34); samuti katastroofikahjude andmed (35); |
| --- | --- |

—

katastroofiohu juhtimise teadmuskeskus (DRMKC), nt riskiandmete keskus, (33) PESETA IV andmestikud, mida saab riskiandmete keskusest alla laadida, ning võimalike mõjude projektsioonid ja metoodikad (34); samuti katastroofikahjude andmed (35);

| — | Euroopa Keskkonnaamet (EEA) (36); |
| --- | --- |

—

Euroopa Keskkonnaamet (EEA) (36);

| — | IPCC andmelevikeskus (37) ja IPCC (38) viies hindamisaruanne (AR5 (39)), IPCC eriaruanne globaalse soojenemise kohta 1,5 °C võrra, (40) IPCC eriaruanne kliimamuutuste ja maa kohta, (41) koostamisel olev kuues hindamisaruanne (AR6 (42)); |
| --- | --- |

—

IPCC andmelevikeskus (37) ja IPCC (38) viies hindamisaruanne (AR5 (39)), IPCC eriaruanne globaalse soojenemise kohta 1,5 °C võrra, (40) IPCC eriaruanne kliimamuutuste ja maa kohta, (41) koostamisel olev kuues hindamisaruanne (AR6 (42));

| — | Maailmapanga kliimamuutuste alaste teadmiste portaal (43). |
| --- | --- |

—

Maailmapanga kliimamuutuste alaste teadmiste portaal (43).

Pariisi kliimakokkuleppe artikli 2 punktis a on seatud eesmärk „hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning teha jõupingutusi, et temperatuuri tõus jääks alla 1,5 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega“.

Taristuprojekt, mis on kohandatud globaalse soojenemisega 2 °C võrra, oleks kokkulepitud temperatuurieesmärgiga põhimõtteliselt kooskõlas. Pariisi kliimakokkuleppe iga osaline (riik) peab siiski välja arvutama, kuidas ta aitab kaasa ülemaailmse temperatuurieesmärgi saavutamisele. Senised lubadused, mis seisnevad olemasolevates esitatud riiklikult kindlaksmääratud panustes, võivad viia globaalse soojenemiseni ligikaudu 3 °C, kui ambitsioonitaset ei tõsteta, (44) ning see „ületab märkimisväärselt Pariisi kliimakokkuleppe eesmärke hoida globaalne soojenemine tunduvalt alla 2 °C ja püüda saavutada 1,5 °C“. Seepärast võib olla asjakohane kaaluda taristuprojektide stressitestimist (kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamise kaudu) globaalse soojenemise kõrgema taseme suhtes. Praegused riiklikult kindlaksmääratud panused vaadatakse läbi enne 2021. aasta novembris Glasgows toimuvat ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi (COP26) ning EL on juba ametlikult esitanud (45) ÜROle oma kõrgema eesmärgi, mille kohaselt soovitakse 2030. aastaks saavutada KHG heite vähemalt 55 % vähenemine võrreldes 1990. aasta tasemega.

Ülemaailmsete ja piirkondlike kliimaandmestike valimisel on sageli oluline arvesse võtta
  ülemaailmse keskmise temperatuuri
  eeldatavat tõusu. Projekti konkreetse asukoha puhul võivad kohalikud kliimanäitajad siiski muutuda ülemaailmsest keskmisest erineval viisil. Näiteks on temperatuuri tõus tavaliselt suurem maa kohal (kus asub enamik taristuprojekte) kui mere kohal. Näiteks Euroopas on keskmise temperatuuri tõus maa kohal üldiselt suurem kui maailma keskmise temperatuuri tõus. Seega tuleb valida kõige asjakohasemad kliimaandmestikud, näiteks konkreetse piirkonna andmed või mudelite projektsioonid, mis on kohandatud konkreetsele piirkonnale.

Värsked kliimaprojektsioonide andmestikud viitavad aluseks olevale kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stsenaariumile (RCP). Kliimamuutuste modelleerimiseks ja KHG trajektooride jaoks, mida IPCC (46) kasutas oma viiendas hindamisaruandes (AR5 (47)), valiti välja neli stsenaariumi. Peaaegu kõik praegu kättesaadavad kliimaprojektsioonid põhinevad neil neljal kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stsenaariumil. Seoses IPCC eriaruandega globaalse soojenemise kohta 1,5 °C võrra avaldati viies stsenaarium RCP1.9 (48) (SR15 (49)).

Need stsenaariumid on tähistatud järgmiselt: RCP 2.6, RCP 4.5, RCP 6.0 ja RCP 8.5. Joonis 3 kirjeldab globaalse soojenemise projektsiooni kuni 2100. aastani (võrreldes ajavahemikuga 1986–2005, mil keskmine globaalne soojenemine moodustas ligikaudu 0,6 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega (50)).

Enamik hindamisaruande AR5 jaoks tehtud simulatsioonidest põhines eeldusel, et CO2 kontsentratsioon moodustab 2100. aastaks 421 ppm (RCP 2.6), 538 ppm (RCP 4.5), 670 ppm (RCP 6.0) ja 936 ppm (RCP 8.5).

Võrdluseks võib märkida, et CO2 kontsentratsioon atmosfääris suureneb jätkuvalt kiiresti ja 2019. aasta mais oli Mauna Loa vaatluskeskuses (51) registreeritud keskmine näitaja 414,7 ppm.

Kliimakindluse tagamise protsessis võib stsenaarium RCP 4.5 olla kasutatav kliimaprojektsioonide tegemiseks kuni umbes 2060. aastani. Järgnevatel aastatel võib RCP 4.5 siiski muutusi alahinnata, eriti juhul, kui KHG heide osutub oodatust suuremaks. Seega võiks olla asjakohasem kasutada kuni 2100. aastani jooksvate projektsioonide tegemiseks stsenaariume RCP 6.0 ja RCP 8.5. Stsenaariumi RCP 8.5 kohast soojenemist peetakse üldiselt siiski praeguste suundumuste jätkumise stsenaariumi kohasest soojenemisest suuremaks (52).

Joonis 3

Globaalse soojenemise projektsioonid aastani 2100

Image 3

| Allikas: | IPCC viienda hindamisaruande poliitikakujundajatele mõeldud kokkuvõtte joonis SPM.6 |
| --- | --- |

Allikas:

| Esialgseteks hindamise tüüpi analüüsideks soovitatakse kasutada kliimaprojektsioone, mis põhinevad stsenaariumil RCP 6.0 või RCP 8.5.
  Kui kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide üksikasjalikuks hindamiseks kasutatakse stsenaariumi RCP 8.5, ei pruugi stressitestimine enam vajalik olla (53).
  Stsenaarium RCP 4.5 võib olla asjakohasem selliste projektide puhul, mille rakendamisel on vajaduse korral võimalik suurendada kliimamuutustele vastupanuvõimet projekti eluea jooksul. See eeldab tavaliselt, et vara omanik jälgib korrapäraselt kliimamuutusi, nende mõju ja vastupanuvõime taset. Näiteks võib olla võimalik järk-järgult suurendada mõne üleujutuskaitsesüsteemi kõrgust. |
| --- |

Esialgseteks hindamise tüüpi analüüsideks soovitatakse kasutada kliimaprojektsioone, mis põhinevad stsenaariumil RCP 6.0 või RCP 8.5.

Kui kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide üksikasjalikuks hindamiseks kasutatakse stsenaariumi RCP 8.5, ei pruugi stressitestimine enam vajalik olla (53).

Stsenaarium RCP 4.5 võib olla asjakohasem selliste projektide puhul, mille rakendamisel on vajaduse korral võimalik suurendada kliimamuutustele vastupanuvõimet projekti eluea jooksul. See eeldab tavaliselt, et vara omanik jälgib korrapäraselt kliimamuutusi, nende mõju ja vastupanuvõime taset. Näiteks võib olla võimalik järk-järgult suurendada mõne üleujutuskaitsesüsteemi kõrgust.

Kliimaprojektsioonide valimise eest vastutab projekti elluviija koos kliimakindluse tagamise juhi ja tehniliste spetsialistidega. Seda tuleks pidada projekti riskijuhtimise lahutamatuks osaks. Järgida tuleb ka siseriiklikke suuniseid ja eeskirju.

IPCC kuuendas hindamisaruandes kasutatakse kliimaprojektsioone, mille aluseks on mudelivõrdlusprojekt CMIP6 (54) ja mida on viienda hindamisaruandega (CMIP5) võrreldes ajakohastatud, ning uusi KHG kontsentratsiooni stsenaariume. Kliimakindluse tagamise protsessis on oluline kasutada uusimaid kliimaprojektsioone niipea, kui need on kättesaadavad. Näiteks lisandus mudelivõrdlusprojekti CMIP6 tulemusena uus stsenaarium (SSP3-7.0), mis asub energiasüsteemi mudelite kohaste lähtestsenaariumi tulemuste vahemiku keskpunktis ja mis võib kliimakindluse tagamise protsessis asendada stsenaariumi RCP 8.5.

| Mis puudutab vaadeldavat ajavahemikku, siis kliimaprojektsioonid peaksid üldjuhul hõlmama eespool nimetatud ajavahemikku, s.t projekti eeldatavat eluiga.
  Lühiajaliste projektide puhul (mis üldjuhul kestavad kuni järgmise kümnendini) võib kasutada kümne aasta kliimaprognoose (55). Kümne aasta prognoosid põhinevad praegustel kliimatingimustel (nt ookeanide temperatuurid) ja hiljutistel muutustel, mis tagavad selle ajavahemiku puhul piisava kindluse.

  Keskmise pikkusega ja pikaajaliste projektide, s.t 2030. aastani ning kuni sajandi lõpuni ja pärast seda kestvate projektide puhul, tuleb kasutada stsenaariumipõhiseid kliimaprojektsioone. |
| --- |

Mis puudutab vaadeldavat ajavahemikku, siis kliimaprojektsioonid peaksid üldjuhul hõlmama eespool nimetatud ajavahemikku, s.t projekti eeldatavat eluiga.

Lühiajaliste projektide puhul (mis üldjuhul kestavad kuni järgmise kümnendini) võib kasutada kümne aasta kliimaprognoose (55). Kümne aasta prognoosid põhinevad praegustel kliimatingimustel (nt ookeanide temperatuurid) ja hiljutistel muutustel, mis tagavad selle ajavahemiku puhul piisava kindluse.

Keskmise pikkusega ja pikaajaliste projektide, s.t 2030. aastani ning kuni sajandi lõpuni ja pärast seda kestvate projektide puhul, tuleb kasutada stsenaariumipõhiseid kliimaprojektsioone.

Kliimamuutustele vastupanuvõimelise taristu arendamiseks kaardistati liikmesriikide käsutuses olevad ressursid komisjoni korraldatud ja 2018. aastal avaldatud uuringus (56). Uuringus kasutatakse seitset kriteeriumi (andmete kättesaadavus, suunised, metoodikad, abivahendid, projekteerimisstandardid, süsteem ja õigusraamistik, institutsiooniline suutlikkus) ning see hõlmab transporti, lairibaühendust, linnaarendust, energeetikat ning vee- ja jäätmesektorit.

Aastatel 2014–2020, mil kliimamuutustega seotud nõuded olid esialgu veel uus nähtus ja liikmesriikidel oli vähe varasemaid kogemusi, ellu viidud suurprojektidest saadud esimesed kogemused näitavad, et kliimakindluse tagamisel on tehtud ilmseid märkimisväärseid edusamme, kuid mõned probleemid, mida kirjeldatakse allpool, on siiski jäänud.

| — | Toetusesaajatel on sageli keeruline tõendada, kuidas projektid aitavad kaasa ELi ja riiklike kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

—

Toetusesaajatel on sageli keeruline tõendada, kuidas projektid aitavad kaasa ELi ja riiklike kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele.

| — | Toetusesaajatel on sageli vähe teadmisi riiklike ja piirkondlike strateegiate ja kavade kohta. |
| --- | --- |

—

Toetusesaajatel on sageli vähe teadmisi riiklike ja piirkondlike strateegiate ja kavade kohta.

| — | Transpordiprojektide puhul on absoluutse ja suhtelise KHG heite arvutamiseks tavaliselt vaja piisavalt detailset liiklusmudelit. Seda tuleks kasutada projektitsükli alguses strateegia- ja planeerimisetapis, kui langetatakse peamised KHG heitkoguseid mõjutavad valikud, ning hiljem kulude-tulude analüüsimisel. Liiklusmudelid on välja töötatud enamikus riikides ja piirkondades/linnades. Liiklusmudelite puudumine võib takistada näiteks valikute, eelistatud transpordiliikide muutmise ja suhtelise KHG heite analüüsimist. |
| --- | --- |

—

Transpordiprojektide puhul on absoluutse ja suhtelise KHG heite arvutamiseks tavaliselt vaja piisavalt detailset liiklusmudelit. Seda tuleks kasutada projektitsükli alguses strateegia- ja planeerimisetapis, kui langetatakse peamised KHG heitkoguseid mõjutavad valikud, ning hiljem kulude-tulude analüüsimisel. Liiklusmudelid on välja töötatud enamikus riikides ja piirkondades/linnades. Liiklusmudelite puudumine võib takistada näiteks valikute, eelistatud transpordiliikide muutmise ja suhtelise KHG heite analüüsimist.

| — | Veesektori projektide puhul esines kliimamuutuste leevendamisest aru andmisel kõige vähem probleeme, samas kui teistes sektorites, näiteks energeetikasektoris, oli rohkem raskusi KHG heitkoguste arvutuste integreerimisega kulude-tulude analüüsi. |
| --- | --- |

—

Veesektori projektide puhul esines kliimamuutuste leevendamisest aru andmisel kõige vähem probleeme, samas kui teistes sektorites, näiteks energeetikasektoris, oli rohkem raskusi KHG heitkoguste arvutuste integreerimisega kulude-tulude analüüsi.

| — | Peaaegu ühegi läbivaadatud projekti puhul ei kasutatud valikute analüüsis ühe kriteeriumina kliimamuutusi, kuna enamik projekte põhines varasemate valikute analüüsil, välja arvatud sihtotstarbelised kliimamuutustega kohanemise projektid. |
| --- | --- |

—

Peaaegu ühegi läbivaadatud projekti puhul ei kasutatud valikute analüüsis ühe kriteeriumina kliimamuutusi, kuna enamik projekte põhines varasemate valikute analüüsil, välja arvatud sihtotstarbelised kliimamuutustega kohanemise projektid.

| — | Suuremaid edusamme täheldati riikides, kus suurimad toetusesaajad (nt transpordiasutused) hakkasid ise koguma kliimamuutuste andmeid ning tegelema stsenaariumide ja kohanemisvajadustega. Mõnes liikmesriigis on planeerimissüsteem pigem reageeriv (reageerib arendusettepanekutele) kui ennetav (s.t selline, mis suunab arengumudeleid vähese CO2-heitega ja vastupanuvõimelise tuleviku poole). |
| --- | --- |

—

Suuremaid edusamme täheldati riikides, kus suurimad toetusesaajad (nt transpordiasutused) hakkasid ise koguma kliimamuutuste andmeid ning tegelema stsenaariumide ja kohanemisvajadustega. Mõnes liikmesriigis on planeerimissüsteem pigem reageeriv (reageerib arendusettepanekutele) kui ennetav (s.t selline, mis suunab arengumudeleid vähese CO2-heitega ja vastupanuvõimelise tuleviku poole).

Teavet Euroopa linnade kohanemise kohta võib leida näiteks Euroopa Keskkonnaameti (EEA) aruandest nr 12/2020 (57). Aruandes kirjeldatakse üksikasjalikult kliimamuutuste mõju Euroopa linnadele ning kohanemismeetmete tulemuslikkust ja kulutõhusust.

Tehnilised suunised olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kohaldamiseks on esitatud komisjoni teatises 2021/C 58/01 (58) taaste- ja vastupidavusrahastu (59) kohta, milles osutatakse taristu kliimakindluse tagamise suunistele aastateks 2021–2027. Komisjoni talituste töödokumendis „Guidance to Member States – Recovery and resilience plans“ (Liikmesriikidele antavad suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta (SWD(2021) 12 final)) (60) innustatakse taristusse tehtavate investeeringute puhul kohaldama programmi „InvestEU“ määruse alusel kehtestatud suuniseid kliimakindluse tagamiseks.

3.2.   Kliimamuutuste leevendamine (kliimaneutraalsus)

Kliimamuutuste leevendamine hõlmab CO2-heite vähendamist, energiatõhusust, energiasäästu ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu. See eeldab meetmete võtmist KHG heite vähendamiseks või KHG sidumise suurendamiseks ning selle aluseks on ELi heitkoguste vähendamise eesmärgid, mis on seatud 2030. ja 2050. aastaks.

Liikmesriikide ametiasutustel on oluline roll vähendamiseesmärke käsitleva ELi poliitika elluviimisel ning nad võivad kehtestada nende eesmärkide saavutamiseks konkreetseid nõudeid. Käesolevas punktis esitatud suunised ei piira liikmesriikides kehtestatud nõudeid ega liikmesriikide ametiasutuste järelevalverolli.

Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte
   (61) rõhutab vajadust seada investeerimisotsuste tegemisel esikohale alternatiivsed kulutõhusad energiatõhususe meetmed, eelkõige kulutõhus lõppkasutuse energiasääst.

Investeerimisotsuseid võib toetada KHG heite kvantifitseerimine ja rahasse arvestamine.

Peale selle ulatub märkimisväärse osa ajavahemikus 2021–2027 toetatavate taristuprojektide eluiga 2050. aastast kaugemale. Seetõttu on vaja eksperdianalüüsi, et kontrollida, kas projekt on näiteks käitamise, hoolduse ja käitusest kõrvaldamise mõttes kooskõlas KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse eesmärgiga.

Käesolevates suunistes soovitatakse kohaldatavuse korral kasutada Euroopa Investeerimispanga (EIP) CO2-jalajälje määramise metoodikat (KHG heite kvantifitseerimiseks) ja EIP CO2-heite varikulu meetodit (KHG heite rahasse arvestamiseks).

Käesolevates suunistes ei kasutata CO2-jalajälje määramist mitte ainult projektiga seotud KHG heite hindamiseks siis, kui projekt on rakendamiseks valmis, vaid ka selleks (ja see on veelgi olulisem), et toetada vähese CO2-heitega lahenduste analüüsimist ja integreerimist planeerimis- ja kavandamisetapis. Seega on oluline käsitleda kliimakindluse tagamist projektitsükli juhtimisel algusest peale. Kliimakindluse tagamise põhjaliku protsessi läbimisest võib sõltuda projekti rahastamiskõlblikkus.

Samas ei nähta suunistes ette konkreetset kulude-tulude analüüsi metoodikat, kuna see võib sõltuda fondipõhistest laenunõuetest ja muudest teguritest. Näiteks Euroopa ühendamise rahastu energiaprojektide puhul on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 347/2013 (62) kohaselt peamisteks võrdlusalusteks Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku kulude-tulude analüüsi meetodid. Ajavahemikus 2014–2020 kasutati suurprojektide elluviimisel Euroopa Komisjoni investeerimisprojektide kulude-tulude analüüsi juhendit (63) ning see on jätkuvalt asjakohane võrdlusalus (nii kliimamuutuste leevendamise kui ka nendega kohanemise puhul).

Paljudes liikmesriikides kasutatakse kulude-tulude analüüsi ka väiksemate projektide puhul, et võtta arvesse ja hinnata projekti kõiki välismõjureid ning projekti üldist mõju ja kulutõhusust üldsuse seisukohast. 2021. aastal avaldab Euroopa Komisjon majandusliku hindamise juhendi, mis sisaldab lihtsustatud abivahendite komplekti ja mida finantseerimisasutused võivad ajavahemikus 2021–2027 vabatahtlikkuse alusel kasutada.

Projektiga eeldatavalt tekitatava KHG heite varajane ja järjepidev hindamine mitmes arendusetapis aitab leevendada projekti mõju kliimamuutustele. Mitme valiku käsitlemine, eelkõige planeerimis- ja kavandamisetapis, võib mõjutada projekti KHG koguheidet projekti eluea jooksul alates ehitamisest ja käitamisest kuni käitusest kõrvaldamiseni.

Teatavates sektorites, nagu transport, energeetika ja linnaarendus, tuleb KHG heite vähendamiseks võtta tõhusaid meetmeid ennekõike planeerimisetapis. Just selles etapis tehakse valik teatavate sihtkohtade või koridoride teenindamiseks kasutatavate transpordiliikide vahel (nt ühistransport vs. eraautod), mis on sageli oluline tegur, mis mõjutab nii energiatarbimist kui ka KHG heidet. Samuti on oluline roll poliitikal ja „pehmematel“ meetmetel, näiteks ühistranspordi kasutamise, jalgrattasõidu ja kõndimise stimuleerimisel.

CO2-jalajälje määramise metoodikaid võib laiendada näiteks transpordivõrgu planeerimisele, et anda esmane hinnang selle kohta, mil määral avaldab plaan KHG heitele soovitud positiivset mõju. See võib olla selliste plaanide üks peamisi tulemuslikkuse näitajaid. Arvutused põhinevad tavaliselt liiklusmudelil, mis jäljendab liiklust transpordivõrgus (nt liiklusvood, läbilaskevõime ja ummikute hulk).

Samasugust lähenemisviisi võib kasutada linnaarenduses, kaaludes teatavate tegevuste asukohaotsuse mõju liikuvusele ja energiakasutusele, näiteks linnaplaneerimise valikute mõju arengu vormile (nt tiheduse, asukoha, maakasutuse viiside, ühendatuse ja läbitavuse ning juurdepääsu mõttes). Tõendid näitavad, et eri linnavormid ja eluasememudelid mõjutavad KHG heidet, energianõudlust, ressursside ammendumist jne.

| Erilist ettevaatlikkust on vaja selliste taristuprojektide kavandamisel, mille käitamiseks kasutatakse fossiilkütust või mille puhul veetakse fossiilkütust, isegi kui projekt hõlmab energiatõhususe meetmeid. Igal juhul tuleks eraldi hinnata kooskõla kliimamuutuste leevendamise eesmärkidega ja vältida kliimaeesmärkidele olulise kahju tekitamist. |
| --- |

Erilist ettevaatlikkust on vaja selliste taristuprojektide kavandamisel, mille käitamiseks kasutatakse fossiilkütust või mille puhul veetakse fossiilkütust, isegi kui projekt hõlmab energiatõhususe meetmeid. Igal juhul tuleks eraldi hinnata kooskõla kliimamuutuste leevendamise eesmärkidega ja vältida kliimaeesmärkidele olulise kahju tekitamist.

Näiteks linnades tuleneb suurem osa KHG heitest transpordist, hoonete energiakasutusest, elektrivarustusest ja jäätmetest. Seetõttu peaks nende sektorite projektide eesmärk olema saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, mis praktikas tähendab seda, et KHG netoheide on null. Teisisõnu on CO2-neutraalsuse saavutamiseks vaja süsihappegaasivabu tehnoloogialahendusi.

ELis peavad kõik ehitusprojektid – nii renoveerimisprojektid kui ka uute hoonete ehitamise projektid – vastama ELi hoonete energiatõhususe direktiivi (64) nõuetele, mille liikmesriigid on üle võtnud oma siseriiklikesse ehitusnormidesse. Renoveerimise puhul on vaja saavutada kuluoptimaalne energiatõhususe tase. Uute hoonete puhul tähendab nõuetele vastavus liginullenergiahooneid.

Joonis 4

Ülevaade kliimamuutuste leevendamisega seotud protsessist kliimakindluse tagamisel

Image 4

3.2.1.   Hindamine – 1. etapp (leevendamine)

Tabel 2 kirjeldab taristuprojektide hindamist KHG heite seisukohast, jagades projektid projektikategooria alusel kahte rühma.

Tabel 2

Loetelu CO2-jalajälje hindamiseks – projektikategooriate näited
   (65)

| Hindamine | Taristuprojektide kategooriad |
| --- | --- |
| Üldjuhul (sõltuvalt projekti ulatusest) EI OLE CO2-jalajälje hindamine nende projektikategooriate puhul nõutav.
  Kliimamuutuste leevendamise osas lõpeb kliimakindluse tagamise protsess, mida kirjeldab Joonis 7, 1. etapiga (hindamine). | — | Telekommunikatsiooniteenused |

Hindamine

Taristuprojektide kategooriad

Üldjuhul (sõltuvalt projekti ulatusest) EI OLE CO2-jalajälje hindamine nende projektikategooriate puhul nõutav.

Kliimamuutuste leevendamise osas lõpeb kliimakindluse tagamise protsess, mida kirjeldab Joonis 7, 1. etapiga (hindamine).

—

Telekommunikatsiooniteenused

| — | Joogiveevõrgud |
| --- | --- |

—

Joogiveevõrgud

| — | Vihma- ja reovee kogumise võrgud |
| --- | --- |

—

Vihma- ja reovee kogumise võrgud

| — | Väikesemahuline tööstusreovee puhastamine ja asulareovee puhastamine |
| --- | --- |

—

Väikesemahuline tööstusreovee puhastamine ja asulareovee puhastamine

| — | Kinnisvaraarendus (66) |
| --- | --- |

—

Kinnisvaraarendus (66)

| — | Mehaanilise/bioloogilise jäätmekäitluse rajatised |
| --- | --- |

—

Mehaanilise/bioloogilise jäätmekäitluse rajatised

| — | Teadus- ja arendustegevus |
| --- | --- |

—

Teadus- ja arendustegevus

| — | Ravimid ja biotehnoloogia |
| --- | --- |

—

Ravimid ja biotehnoloogia

Nende projektikategooriate puhul ON CO2-jalajälje hindamine üldjuhul nõutav (67).

Kliimamuutuste leevendamise osas hõlmab kliimakindluse tagamise protsess, mida kirjeldab Joonis 7, nende projektikategooriate puhul 1. etappi (hindamine) ja 2. etappi (üksikasjalik analüüs).

| — | Tahkete olmejäätmete prügilad |
| --- | --- |

—

Tahkete olmejäätmete prügilad

| — | Olmejäätmete põletamise rajatised |
| --- | --- |

—

Olmejäätmete põletamise rajatised

| — | Suured reoveepuhastusjaamad |
| --- | --- |

—

Suured reoveepuhastusjaamad

| — | Töötlev tööstus |
| --- | --- |

—

Töötlev tööstus

| — | Kemikaalid ja rafineerimine |
| --- | --- |

—

Kemikaalid ja rafineerimine

| — | Kaevandamine ja põhimetallid |
| --- | --- |

—

Kaevandamine ja põhimetallid

| — | Tselluloos ja paber |
| --- | --- |

—

Tselluloos ja paber

| — | Veeremi, laevade, sõidukipargi ostmine |
| --- | --- |

—

Veeremi, laevade, sõidukipargi ostmine

| — | Maantee- ja raudteetaristu, (68) linnatransport |
| --- | --- |

—

Maantee- ja raudteetaristu, (68) linnatransport

| — | Sadamad ja logistikaplatvormid |
| --- | --- |

—

Sadamad ja logistikaplatvormid

| — | Elektriülekandeliinid |
| --- | --- |

—

Elektriülekandeliinid

| — | Taastuvad energiaallikad |
| --- | --- |

—

Taastuvad energiaallikad

| — | Kütuse tootmine, töötlemine, ladustamine ja transport |
| --- | --- |

—

Kütuse tootmine, töötlemine, ladustamine ja transport

| — | Tsemendi ja lubja tootmine |
| --- | --- |

—

Tsemendi ja lubja tootmine

| — | Klaasi tootmine |
| --- | --- |

—

Klaasi tootmine

| — | Soojus- ja elektrijaamad |
| --- | --- |

—

Soojus- ja elektrijaamad

| — | Kaugküttevõrgud |
| --- | --- |

—

Kaugküttevõrgud

| — | Maagaasi veeldamis- ja taasgaasistamisrajatised |
| --- | --- |

—

Maagaasi veeldamis- ja taasgaasistamisrajatised

| — | Gaasi ülekande taristu |
| --- | --- |

—

Gaasi ülekande taristu

| — | Kõik muud taristuprojektide kategooriad või ulatused, mille puhul absoluutne ja/või suhteline heide võib ületada 20 000 CO2-ekvivalenttonni aastas (pluss- või miinusmärgiga) (vt tabel 7) |
| --- | --- |

—

Kõik muud taristuprojektide kategooriad või ulatused, mille puhul absoluutne ja/või suhteline heide võib ületada 20 000 CO2-ekvivalenttonni aastas (pluss- või miinusmärgiga) (vt tabel 7)

3.2.2.   Üksikasjalik analüüs – 2. etapp (leevendamine)

Üksikasjalik analüüs hõlmab KHG heite (ja selle vähendamise) kvantifitseerimist ja rahasse arvestamist ning 2030. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidele vastavuse hindamist.

3.2.2.1.   Taristuprojektide CO2-jalajälje määramise metoodika

Käesolevates suunistes soovitatakse kasutada taristuprojektide CO2-jalajälje arvutamiseks Euroopa Investeerimispanga (EIP) CO2-jalajälje määramise metoodikaid (69). Need metoodikad hõlmavad heite arvutamise vaikemeetodeid näiteks järgmiste projektide puhul:

| — | reovee ja reoveesetete puhastamine, |
| --- | --- |

—

reovee ja reoveesetete puhastamine,

| — | jäätmekäitlusrajatised, |
| --- | --- |

—

jäätmekäitlusrajatised,

| — | tahkete olmejäätmete prügilad, |
| --- | --- |

—

tahkete olmejäätmete prügilad,

| — | maanteetransport, |
| --- | --- |

—

maanteetransport,

| — | raudteetransport, |
| --- | --- |

—

raudteetransport,

| — | linnatransport, |
| --- | --- |

—

linnatransport,

| — | hoonete renoveerimine, |
| --- | --- |

—

hoonete renoveerimine,

| — | sadamad, |
| --- | --- |

—

sadamad,

| — | lennujaamad. |
| --- | --- |

—

lennujaamad.

KHG heite rahasse arvestamiseks võib kasutada EIP CO2-jalajälje määramise metoodikat ning täiendada seda teabega EIP väljaandest „The Economic Appraisal of Investment Projects at the EIB“ (2013) (70) ja CO2-heite varikuluga (vt punkt 3.2.2.4).

EIP metoodika on kooskõlas kasvuhoonegaaside arvestuse ühtlustatud lähenemisviisi käsitleva rahvusvaheliste finantsasutuste raamistikuga, mis avaldati 2015. aasta novembris.

Paljud taristuprojektid toovad kaasa heite vähenemise või suurenemise võrreldes stsenaariumiga, kui projekti ei viida ellu, ehk heite lähtestsenaariumiga. Lisaks paisatakse paljude projektide puhul kasvuhoonegaase atmosfääri kas otseselt (nt kütuse põlemisel või tootmisprotsessis tekkiv heide) või kaudselt (ostetud elektri ja/või soojuse kaudu).

EIP CO2-jalajälje määramise metoodika hõlmab seitset ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokollis (71) loetletud kasvuhoonegaasi, nimelt süsinikdioksiidi (CO2), metaani (CH4), dilämmastikoksiidi (N2O), fluorosüsivesinikke (HFC), perfluorosüsivesinikke (PFC), väävelheksafluoriidi (SF6) ja lämmastiktrifluoriidi (NF3). KHG heite kvantifitseerimisel teisendatakse kõik heitkogused süsinikdioksiidi tonnideks ehk CO2 ekvivalendiks, lähtudes globaalse soojendamise potentsiaalist (72).

Vähese CO2-heitega valikute edendamiseks tuleks CO2-heidet hinnata projekti kogu arendustsükli vältel ning seda tuleks kasutada valikute järjestamise ja valimise vahendina (sealhulgas KMH ja KSH läbiviimisel).

Sama lähenemisviisi soovitatakse kasutada planeerimisetapis, näiteks transpordisektoris, kus peamised KHG heite vähendamise võimalused on seotud võrgu käitamise struktuuri ning transpordiliikide ja tegevuspõhimõtete valikutega.

CO2-jalajälje määramise metoodikas kasutatakse mõistet „liik“, mis on määratletud kasvuhoonegaaside protokollis (73).

Joonis 5

Mõiste „liik“ CO2-jalajälje määramise metoodikas (74)

Image 5

| Allikas: | joonis 1 väljaandest „EIP Project Carbon Footprint Methodologies“ |
| --- | --- |

Allikas:

Tabel 3

Ülevaade kolmest heiteliigist, mis moodustavad osa CO2-jalajälje määramise metoodikast ning maantee-, raudtee- ja linnatranspordi ühistransporditaristu kaudse heite hindamisest

| Liik | Maantee-, raudtee- ja linnatranspordi ühistransporditaristu | Kõik muud projektid |
| --- | --- | --- |
| 1. liik: otsene KHG heide, mis tekib füüsiliselt projekti raames käitatavatest allikatest. Näiteks heitkogused, mis tekivad fossiilkütuste põletamisel, tööstusprotsessides ja kontrollimatust heitest (nt külmaainete või metaanileke). | Vastavalt asjakohasusele: kütuse põlemine, protsess/tegevus, kontrollimatu heide | Jah: kütuse põlemine, protsess/tegevus, kontrollimatu heide |
| 2. liik: kaudne KHG heide, mis on seotud projekti raames tarbitava, kuid mitte projekti raames toodetava energia tarbimisega (elekter, küte, jahutus ja aur). Seda heidet võetakse arvesse, kuna projektil on otsene kontroll energiatarbimise üle, näiteks võimalus vähendada energiatarbimist energiatõhususe meetmetega või minna üle taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tarbimisele. | Vastavalt asjakohasusele: transporditaristu (peamiselt elektriraudtee) projektid, mida käitab taristu omanik | Jah: elekter, küte, jahutus |
| 3. liik: muu kaudne KHG heide, mida võib pidada projekti tegevuste tagajärjeks (nt tooraine või lähteainete tootmisel või kaevandamisel tekkiv heide ning maanteetaristu kasutamisel sõidukite tekitatav heide, sealhulgas rongide ja elektrisõidukite elektritarbimisest tulenev heide). | Jah: transporditaristut kasutavate sõidukite kaudne KHG heide, sealhulgas kasutatavate transpordiliikide muutuse mõju | Vastavalt asjakohasusele: väärtusahela algus- või lõpuosa 1. ja 2. liiki heide, mis on otseselt seotud projektiga |

Liik

Maantee-, raudtee- ja linnatranspordi ühistransporditaristu

Kõik muud projektid

1. liik: otsene KHG heide, mis tekib füüsiliselt projekti raames käitatavatest allikatest. Näiteks heitkogused, mis tekivad fossiilkütuste põletamisel, tööstusprotsessides ja kontrollimatust heitest (nt külmaainete või metaanileke).

Vastavalt asjakohasusele: kütuse põlemine, protsess/tegevus, kontrollimatu heide

Jah: kütuse põlemine, protsess/tegevus, kontrollimatu heide

2. liik: kaudne KHG heide, mis on seotud projekti raames tarbitava, kuid mitte projekti raames toodetava energia tarbimisega (elekter, küte, jahutus ja aur). Seda heidet võetakse arvesse, kuna projektil on otsene kontroll energiatarbimise üle, näiteks võimalus vähendada energiatarbimist energiatõhususe meetmetega või minna üle taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri tarbimisele.

Vastavalt asjakohasusele: transporditaristu (peamiselt elektriraudtee) projektid, mida käitab taristu omanik

Jah: elekter, küte, jahutus

3. liik: muu kaudne KHG heide, mida võib pidada projekti tegevuste tagajärjeks (nt tooraine või lähteainete tootmisel või kaevandamisel tekkiv heide ning maanteetaristu kasutamisel sõidukite tekitatav heide, sealhulgas rongide ja elektrisõidukite elektritarbimisest tulenev heide).

Jah: transporditaristut kasutavate sõidukite kaudne KHG heide, sealhulgas kasutatavate transpordiliikide muutuse mõju

Vastavalt asjakohasusele: väärtusahela algus- või lõpuosa 1. ja 2. liiki heide, mis on otseselt seotud projektiga

CO2-jalajälje määramise metoodika hõlmab järgmisi põhietappe:

| (1) | projekti piiride kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

(1)

projekti piiride kindlaksmääramine;

| (2) | hindamisperioodi kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

(2)

hindamisperioodi kindlaksmääramine;

| (3) | arvesse võetavate heiteliikide kindlaksmääramine; |
| --- | --- |

(3)

arvesse võetavate heiteliikide kindlaksmääramine;

| (4) | projekti absoluutse heite kvantifitseerimine (Ab); |
| --- | --- |

(4)

projekti absoluutse heite kvantifitseerimine (Ab);

| (5) | heite lähtetaseme kindlaksmääramine ja kvantifitseerimine (Be); |
| --- | --- |

(5)

heite lähtetaseme kindlaksmääramine ja kvantifitseerimine (Be);

| (6) | suhtelise heite arvutamine (Re = Ab – Be). |
| --- | --- |

(6)

suhtelise heite arvutamine (Re = Ab – Be).

Projekti piiridest sõltub, mida tuleb absoluutse ja suhtelise heite arvutamisel arvesse võtta.

| — | Absoluutse heite aluseks on projekti piirid, mis hõlmavad kõiki projektiga seoses tekkivaid olulisi 1., 2. ja 3. liiki heitkoguseid (vastavalt asjakohasusele). Näiteks kiirteelõigu puhul loetakse piiriks rahastamislepingus sätestatud kiirteelõigu pikkust ning projekt ja absoluutse heite arvutamine hõlmavad seda konkreetset kiirteelõiku kasutavate sõidukite KHG heidet tüüpilisel aastal. |
| --- | --- |

—

Absoluutse heite aluseks on projekti piirid, mis hõlmavad kõiki projektiga seoses tekkivaid olulisi 1., 2. ja 3. liiki heitkoguseid (vastavalt asjakohasusele). Näiteks kiirteelõigu puhul loetakse piiriks rahastamislepingus sätestatud kiirteelõigu pikkust ning projekt ja absoluutse heite arvutamine hõlmavad seda konkreetset kiirteelõiku kasutavate sõidukite KHG heidet tüüpilisel aastal.

| — | Suhtelise heite aluseks on projekti piirid, mis hõlmavad asjakohaselt „projektiga“ ja „projektita“ stsenaariume. Need piirid hõlmavad kõiki olulisi 1., 2. ja 3. liiki heitkoguseid (vastavalt asjakohasusele); heite lähtetaseme kajastamiseks võivad projekti piirid ulatuda ka projekti füüsilistest piiridest väljapoole. Näiteks juhul, kui kiirteed ei rajataks, suureneks liiklus väiksematel teedel väljaspool projekti füüsilisi piire. Suhtelise heite arvutamisel kasutatakse piire, mis hõlmavad kogu projektist mõjutatud piirkonda. |
| --- | --- |

—

Suhtelise heite aluseks on projekti piirid, mis hõlmavad asjakohaselt „projektiga“ ja „projektita“ stsenaariume. Need piirid hõlmavad kõiki olulisi 1., 2. ja 3. liiki heitkoguseid (vastavalt asjakohasusele); heite lähtetaseme kajastamiseks võivad projekti piirid ulatuda ka projekti füüsilistest piiridest väljapoole. Näiteks juhul, kui kiirteed ei rajataks, suureneks liiklus väiksematel teedel väljaspool projekti füüsilisi piire. Suhtelise heite arvutamisel kasutatakse piire, mis hõlmavad kogu projektist mõjutatud piirkonda.

Absoluutne KHG heide (Ab) on projekti keskmiseks tegevusaastaks prognoositud aastane heide.

KHG heite lähtetase (Be) on heide, mis tekiks eeldatava alternatiivse stsenaariumi korral, mis mõistlikult kajastab heidet, mis tekiks juhul, kui projekti ei viidaks ellu.

Suhteline KHG heide (Re) on absoluutse heite ja heite lähtetaseme vahe.

Absoluutne ja suhteline heide tuleks kvantifitseerida tüüpilise tegevusaasta kohta.

| Vähese CO2-heitega valikute ja energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte edendamiseks tuleks CO2-jalajälge hinnata projekti kogu arendustsükli vältel ning seda tuleks kasutada valikute järjestamise ja valimise vahendina. |
| --- |

Vähese CO2-heitega valikute ja energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte edendamiseks tuleks CO2-jalajälge hinnata projekti kogu arendustsükli vältel ning seda tuleks kasutada valikute järjestamise ja valimise vahendina.

Käesolevates suunistes kirjeldatav CO2-jalajälje hindamine on seega põhjalikum vahend, mis toetab vähese CO2-heitega majandusele üleminekut, minnes märksa kaugemale ühekordsest hindamisest, mis tavaliselt kaasneb rahastamistaotluse esitamisega finantseerimisasutusele.

Projekti piiridest sõltub, mida tuleb heite lähtetaseme ning absoluutse ja suhtelise heite arvutamisel arvesse võtta.

Projekti KHG heite kvantifitseerimisel tuleks arvesse võtta kogu asjakohast teavet.

CO2-jalajälje määramine on olemuslikult mitmeti ebakindel, hõlmates näiteks ebakindlust teisese mõju kindlakstegemise, lähtestsenaariumide kindlaksmääramise ja heite lähtetasemete hindamise suhtes. Seepärast on hinnangulised KHG heitkogused põhimõtteliselt ligikaudsed.

KHG hinnanguliste ja arvutatud koguste ebakindlust tuleks võimalikult suurel määral vähendada ning hindamismeetodid peaksid vältima kallutatust. Kui täpsusaste on madal, peaksid KHG heitkoguste kvantifitseerimiseks kasutatavad andmed ja eeldused olema konservatiivsed.

Seega peaks CO2-jalajälje määramise metoodika põhinema konservatiivsetel eeldustel, väärtustel ja protseduuridel. Konservatiivsed väärtused ja eeldused on need, mille puhul tõenäolisemalt ülehinnatakse absoluutset heidet ja „plussmärgiga“ suhtelist heidet (netosuurenemine) ning alahinnatakse „miinusmärgiga“ suhtelist heidet (netovähenemine). Erilist tähelepanu võib olla vaja siis, kui „projektiga“ ja „projektita“ stsenaariumide vahel esineb ebakindluse või kallutatuse erinevusi.

3.2.2.2.   Kasvuhoonegaaside (KHG) heite hindamine

KHG heidet tuleks käesolevate suuniste alusel hinnata kõigi märkimisväärse heitega investeerimisprojektide puhul (75). Lisaks soovitatakse kasutajatel kontrollida oma investeeringu suhtes kohaldatavaid õigusakte.

Alljärgnevas tabelis on esitatud EIP CO2-jalajälje määramise metoodika kohased piirmäärad.

Tabel 4

EIP CO2-jalajälje määramise metoodika kohased piirmäärad
   (76)

| — | Absoluutne heide, mis ületab 20 000 CO2-ekvivalenttonni aastas (pluss- või miinusmärgiga) |
| --- | --- |

—

Absoluutne heide, mis ületab 20 000 CO2-ekvivalenttonni aastas (pluss- või miinusmärgiga)

| — | Suhteline heide, mis ületab 20 000 CO2-ekvivalenttonni aastas (pluss- või miinusmärgiga) |
| --- | --- |

—

Suhteline heide, mis ületab 20 000 CO2-ekvivalenttonni aastas (pluss- või miinusmärgiga)

Taristuprojektide (77) puhul, mille absoluutne ja/või suhteline heide ületab 20 000 CO2-ekvivalenttonni aastas (pluss- või miinusmärgiga), tuleb kliimamuutuste leevendamise seisukohast kliimakindluse tagamise protsessis läbida nii esimene etapp (hindamine) kui ka teine etapp (üksikasjalik analüüs), nagu kirjeldab joonis 7.

Uuringud (78) (EIP projektiportfelli kohta) näitavad, et eespool toodud tabelis (tabel 4) esitatud piirmäärad kehtivad projektidest tulenevast absoluutsest ja suhtelisest KHG heitest ligikaudu 95 % puhul.

3.2.2.3.   Lähtestsenaariumid (CO2-jalajälje määramine, kulude-tulude analüüs)

Lähtestsenaariumi nimetatakse CO2-jalajälje määramise metoodikas sageli kava/projekti „tõenäoliseks alternatiiviks“ ning kulude-tulude analüüsis „vastupidiseks stsenaariumiks“. Teatavate projektide puhul võib nende lähtestsenaariumide vahel olla erinevusi. Sel juhul on oluline tagada kooskõla KHG heite kvantifitseerimise ja kulude-tulude analüüsi vahel. Seda tuleks asjakohaselt kirjeldada kulude-tulude analüüsis (asjakohasel juhul) ja see tuleks kokkuvõtlikult esitada kliimakindluse tagamise dokumentatsioonis.

Kulude-tulude analüüs tehakse tavaliselt „projektiga“ ja „projektita“ stsenaariumi võrdlemise vormis. Kliimakindluse tagamise (kliimamuutuste leevendamise) seisukohast on oluline, et projekti lähtestsenaarium kajastaks usutavalt ELi kliimapoliitikat. Näiteks ei oleks mõeldav lähtestsenaarium, mille kohaselt 2050. aastal kasutatakse endiselt suure CO2-heitega kütuseid. Stsenaarium peaks olema kooskõlas KHG heite vähendamise usaldusväärse trajektooriga, mis vastab ELi uutele 2030. aastaks seatud kliimaeesmärkidele ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuse eesmärgile.

3.2.2.4.   CO2-heite varikulu

Käesolevates suunistes kasutatakse EIP avaldatud CO2-heite varikulu kui parimat kättesaadavat tõendusmaterjali (79) Pariisi kliimakokkuleppe temperatuurieesmärgi (s.t 1,5 °C eesmärgi) saavutamise maksumuse kohta. CO2-heite varikulu mõõdetakse reaalväärtuses ja esitatakse 2016. aasta hindades.

Aastate 2021–2027 taristuprojektide puhul kasutatav CO2-heite varikulu on esitatud järgmises tabelis (vt ka tabel 6, kus on esitatud CO2-heite varikulu iga-aastased väärtused).

Tabel 5

KHG heite ja selle vähenemisega seotud varikulu eurodes CO2-ekvivalenttonni kohta (2016. aasta hinnad)

| Aasta | 2020 | 2025 | 2030 | 2035 | 2040 | 2045 | 2050 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EUR/CO2-ekvivalenttonn | 80 | 165 | 250 | 390 | 525 | 660 | 800 |

Aasta

2020

2025

2030

2035

2040

2045

2050

EUR/CO2-ekvivalenttonn

80

165

250

390

525

660

800

| Allikas: | EIP grupi kliimaalane tegevuskava aastateks 2021–2025 |
| --- | --- |

Allikas:

Näitena võib tuua projekti, mille rahastamist praegu hinnatakse. Ehitamiseks kulub neli aastat ja käitamine kestab 20 aastat ehk 2025. aastast 2045. aastani. Projektikavas on prognoositud heide iga tegevusaasta kohta. Esimesel tegevusaastal arvestatakse heite maksumuseks 165 eurot tonni kohta. 2030. aastal tekkiva heite hinnanguline maksumus on 250 eurot tonni kohta. Kui projekt tekitab heidet ka 2045. aastal, hinnatakse heite maksumuseks 660 eurot tonni kohta.

Ebaselguse vältimiseks märgime, et neid arvnäitajaid kasutatakse üksnes selleks, et hinnata CO2-netoheidet või netosäästu kulude-tulude analüüsis ühiskonna seisukohast. Nõudluse prognoose ja muid majandusliku analüüsi või projekti majandusliku elujõulisusega seotud aspekte mõjutavad praegused turuhinnasignaalid, mida omakorda mõjutavad kõikvõimalikud toetuspoliitika meetmed.

Alljärgneval joonisel on kujutatud CO2-heite varikulu aastatel 2020–2050.

Joonis 6

KHG heite ja selle vähenemisega seotud varikulu eurodes CO2-ekvivalenttonni kohta, 2016. aasta hinnad

Image 6

| Allikas: | EIP grupi kliimaalane tegevuskava aastateks 2021–2025 |
| --- | --- |

Allikas:

Tabel 6 kajastab CO2-heite varikulu igal aastal ajavahemikus 2020–2050. Allolevas tabelis (tabel 6) esitatud väärtused on arvutatud eespool (tabel 5) kindlaks määratud väärtuste alusel.

Tabel 6

CO2-heite varikulu aastas (eurodes CO2-ekvivalenttonni kohta), 2016. aasta hinnad

| Aasta | EUR/CO2-ekvivalenttonn | Aasta | EUR/CO2-ekvivalenttonn | Aasta | EUR/CO2-ekvivalenttonn | Aasta | EUR/CO2-ekvivalenttonn |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | 80 | 2030 | 250 | 2040 | 525 | 2050 | 800 |
| 2021 | 97 | 2031 | 278 | 2041 | 552 | | |
| 2022 | 114 | 2032 | 306 | 2042 | 579 | | |
| 2023 | 131 | 2033 | 334 | 2043 | 606 | | |
| 2024 | 148 | 2034 | 362 | 2044 | 633 | | |
| 2025 | 165 | 2035 | 390 | 2045 | 660 | | |
| 2026 | 182 | 2036 | 417 | 2046 | 688 | | |
| 2027 | 199 | 2037 | 444 | 2047 | 716 | | |
| 2028 | 216 | 2038 | 471 | 2048 | 744 | | |
| 2029 | 233 | 2039 | 498 | 2049 | 772 | | |

Aasta

EUR/CO2-ekvivalenttonn

Aasta

EUR/CO2-ekvivalenttonn

Aasta

EUR/CO2-ekvivalenttonn

Aasta

EUR/CO2-ekvivalenttonn

2020

80

2030

250

2040

525

2050

800

2021

97

2031

278

2041

552

2022

114

2032

306

2042

579

2023

131

2033

334

2043

606

2024

148

2034

362

2044

633

2025

165

2035

390

2045

660

2026

182

2036

417

2046

688

2027

199

2037

444

2047

716

2028

216

2038

471

2048

744

2029

233

2039

498

2049

772

CO2-heite varikulu on miinimumväärtus, mida tuleb kasutada KHG heite ja selle vähenemise rahasse arvestamisel. Kliimakindluse tagamisel ja kulude-tulude analüüsimisel võib kasutada suuremaid CO2-heite varikulu väärtusi, näiteks kui suuremaid väärtusi kasutatakse konkreetses liikmesriigis või asjaomase laenu andva asutuse poolt või kui on kehtestatud muud nõuded. Samuti võidakse CO2-heite varikulu kohandada, kui saadakse rohkem teavet.

Kulude-tulude analüüs sisaldab tavaliselt rahalises väärtuses väljendatud KHG heite diskonteerimist. Sellega seoses viitame komisjoni juhendile, (80) milles selgitatakse sotsiaalset diskontomäära. Juhendis soovitatakse kasutada Ühtekuuluvusfondist rahastatavate liikmesriikide suurprojektide puhul sotsiaalse diskontomäärana 5 % ja teiste liikmesriikide puhul 3 % (81). Kuigi juhendis viidatakse ajavahemikule 2014–2020, on see kasulik viitematerjal ka aastatel 2021–2027. Kasutatud sotsiaalset diskontomäära tuleks kirjeldada kliimakindluse tagamise dokumentatsioonis.

3.2.2.5.   2030. ja 2050. aastaks KHG heite vähendamise usaldusväärse trajektooriga kokkusobivuse kontrollimine

Projekti elluviija peaks kontrollima projekti kooskõla (82) ELis 2030. ja 2050. aastaks seatud KHG heite vähendamise eesmärkide saavutamise usaldusväärse trajektooriga ning Pariisi kliimakokkuleppe ja Euroopa kliimaseaduse eesmärkidega (vt punkt 3.1). Taristu puhul, mille eluiga ulatub 2050. aastast kaugemale, peaks projekti elluviija kontrollima ka seda, kas näiteks käitamine, hooldus ja käitusest kõrvaldamine toimub kliimaneutraalsuse tingimustes. See võib hõlmata ringmajandusega seotud kaalutluste arvessevõtmist projekti arendustsükli alguses ja üleminekut taastuvatele energiaallikatele.

Lisaks nähakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist käsitleva määrusega (EL) 2018/1999 ette juhtimismehhanism, mis põhineb pikaajalistel strateegiatel, alates ajavahemikust 2021–2030 algavaid kümneaastaseid ajavahemikke hõlmavatel riiklikel lõimitud energia- ja kliimakavadel, vastavatel lõimitud riiklikel energia- ja kliimaalastel eduaruannetel ning komisjoni korraldataval lõimitud seirel.

Riiklikes energia- ja kliimakavades on esitatud riikide eesmärgid ja panused energialiidu viie mõõtme puhul, sealhulgas CO2-heite vähendamise mõõtme puhul: „energialiidu eesmärkide ning liidu pikaajaliste kasvuhoonegaaside heitkoguste kohustuste täitmine vastavalt Pariisi kokkuleppele, ning muud eesmärgid, sealhulgas valdkondlikud eesmärgid ja kohanemiseesmärgid“.

Riiklikud energia- ja kliimakavad on täiendav ja asjakohane võrdlusalus, mille abil saab kontrollida kooskõla KHG heite vähendamise usaldusväärse trajektooriga (kui riiklikke energia- ja kliimakavasid 2023. aastal hinnatakse ja muudetakse, et lisada ELi uued 2030. aastaks seatud kliimaeesmärgid ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuse eesmärk vastavalt Euroopa kliimaseadusele).

Projekti elluviija peaks tõendama, et projekti KHG heidet piiratakse viisil, mis on kooskõlas ELi 2030. ja 2050. aasta üldeesmärkidega ning võimalike ambitsioonikamate eesmärkidega selles sektoris, milles projekt ellu viiakse.

3.3.   Kliimamuutustega kohanemine (vastupanuvõime kliimamuutustele)

Taristu (83) püsib tavaliselt kaua ja võib paljude aastate vältel olla avatud muutuvale ilmaoludele, millel on üha kahjulikum ja sagedamini äärmuslik ilmastiku- ja kliimamõju.

Kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamine asjaomaste ametiasutuste järelevalve ja kontrolli all aitab teha kindlaks märkimisväärsed kliimariskid. See on sihipäraste kohanemismeetmete kindlaksmääramise, hindamise ja rakendamise alus. See aitab vähendada jääkriski vastuvõetava tasemeni.

Projekti elluviija peaks esitama ametiasutustele kogu teabe, mis on vajalik selleks, et kontrollida, kas kliimaga seotud jääkriskide vastuvõetava taseme kehtestamisel on nõuetekohaselt võetud arvesse kõiki õiguslikke, tehnilisi või muid nõudeid.

Vastavalt edaspidi kirjeldatule (vt 4. peatükk ja C lisa) tuleks kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamine läbi viia kohe projekti arendamise protsessi alguses, (84) sealhulgas keskkonnamõju hindamisel, sest üldjuhul on siis võimalik leida kõige enam optimaalseid kohanemisvõimalusi.

Näiteks projekti asukoht, mille üle otsustatakse sageli varajases etapis, võib olla kliimamuutustega seotud haavatavuse ja riskide hindamisel otsustava tähtsusega. Kui kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamine algatatakse projekti arendamise käigus hiljem, on valikud tavaliselt piiratumad ja see võib viia ebaoptimaalsete lahenduste valimiseni.

Joonis 7

Ülevaade kliimamuutustega kohanemisega seotud protsessist kliimakindluse tagamisel

Image 7

Taristuprojektide puhul keskenduvad kliimamuutustega kohanemise meetmed sellele, et tagada sobiv vastupanuvõime kliimamuutuste mõjuritele, milleks on näiteks sellised akuutsed nähtused nagu tugevamad üleujutused, paduvihmad, põuad, kuumalained, metsatulekahjud, tormid, maalihked ja orkaanid, samuti sellised kroonilised nähtused nagu prognoositav mereveetaseme tõus ning keskmise sademetehulga, mullaniiskuse ja õhuniiskuse muutumine.

Lisaks kliimamuutustele vastupanuvõime arvessevõtmisele tuleb võtta meetmeid tagamaks, et projekt ei suurenda naabruses asuvate majandus- ja sotsiaalstruktuuride haavatavust. See võib juhtuda näiteks siis, kui projekt hõlmab tammi, mis võib suurendada läheduses asuvatel aladel üleujutusriski.

Joonis 8

Üldine ülevaade kliimatundlikkuse ja kliimariskide hindamisest ning asjakohaste kohanemismeetmete kindlakstegemisest, hindamisest ja kavandamisest/integreerimisest

Image 8

| Käesolevate suuniste kohaselt on lubatud kasutada kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamise alternatiivseid lähenemisviise, mis on hiljutised ja rahvusvaheliselt tunnustatud lähenemisviisid ja metoodilised raamistikud, näiteks lähenemisviisi, mida IPCC kasutab kuuenda hindamisaruande (AR6) (85) koostamisel. Eesmärk on endiselt teha kindlaks olulised kliimariskid, mis on aluseks sihipäraste kohanemismeetmete kindlakstegemisele, hindamisele ja rakendamisele. |
| --- |

Käesolevate suuniste kohaselt on lubatud kasutada kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamise alternatiivseid lähenemisviise, mis on hiljutised ja rahvusvaheliselt tunnustatud lähenemisviisid ja metoodilised raamistikud, näiteks lähenemisviisi, mida IPCC kasutab kuuenda hindamisaruande (AR6) (85) koostamisel. Eesmärk on endiselt teha kindlaks olulised kliimariskid, mis on aluseks sihipäraste kohanemismeetmete kindlakstegemisele, hindamisele ja rakendamisele.

3.3.1.   Hindamine – 1. etapp (kohanemine)

Kliimamuutuste suhtes haavatavuse analüüs on oluline samm projekti jaoks õigete kohanemismeetmete kindlaksmääramisel. Analüüs koosneb kolmest etapist, mis hõlmavad kliimatundlikkuse analüüsi, praeguse ja tulevase ohule avatuse hindamist ning seejärel nende kahe kombineerimist kliima suhtes haavatavuse hindamiseks.

Tehnilised spetsialistid määravad tavaliselt kindlaks küsimuste piisavaks analüüsimiseks vajalike andmete hulga ja üksikasjalikkuse.

Haavatavuse analüüsi (86) eesmärk on teha kindlaks konkreetset liiki projektiga seotud olulised kliimaohud (87) kavandatud asukohas. Projekti haavatavus on kombinatsioon kahest aspektist: projekti komponentide üldine tundlikkus kliimaohtude suhtes (kliimatundlikkus) ning tõenäosus, et need ohud projekti asukohas nüüd ja edaspidi realiseeruvad (ohule avatus). Neid kahte aspekti võib hinnata eraldi (nagu allpool kirjeldatud) või koos.

Joonis 9

Ülevaade hindamise etapist, sh tundlikkuse analüüsist

Image 9

Joonis 9 annab ülevaate kliimatundlikkuse, ohule avatuse ja kliima suhtes haavatavuse analüüsist, mis moodustab kogu protsessi (vt joonis 8) 1. etapi (hindamine).

Esialgsel hindamisel võib haavatavuse hindamise sisenditena keskenduda kliimaohtudele, mis on tundlikkuse ja/või ohule avatuse analüüsis liigitatud „suureks“.

3.3.1.1.   Kliimatundlikkus

Tundlikkuse analüüsi eesmärk on teha kindlaks, millised kliimaohud on konkreetset liiki projekti puhul olulised olenemata projekti asukohast. Näiteks mereveetaseme tõus on tõenäoliselt suureks ohuks enamikule meresadamaprojektidele, olenemata nende täpsest asukohast.

Tundlikkuse analüüsi tegemisel tuleks projekti hinnata tervikuna, vaadeldes selle eri komponente ja seda, kuidas projekt toimib laiemas võrgus või süsteemis, eristades näiteks nelja teemat:

| — | kohapealsed varad ja protsessid, |
| --- | --- |

—

kohapealsed varad ja protsessid,

| — | sisendid, näiteks vesi ja energia, |
| --- | --- |

—

sisendid, näiteks vesi ja energia,

| — | väljundid, näiteks tooted ja teenused, |
| --- | --- |

—

väljundid, näiteks tooted ja teenused,

| — | juurdepääs ja transpordiühendused, isegi kui need ei ole otseselt projekti kontrolli all. |
| --- | --- |

—

juurdepääs ja transpordiühendused, isegi kui need ei ole otseselt projekti kontrolli all.

Ideaaljuhul peaksid projektiliikidele kliimatundlikkuse hinnanguid andma tehnilised eksperdid, s.t insenerid ja muud spetsialistid, kellel on projekti kohta põhjalikud teadmised.

Peale selle võib projekti kavandamine olulisel määral sõltuda konkreetsetest (insenertehnilistest või muudest) parameetritest. Näiteks silla projekteerimine võib kriitilisel määral sõltuda veetasemest jões, mida sild ületab, ja soojuselektrijaama katkematu käitamine võib kriitilisel määral sõltuda piisavast jahutusveekogusest ning vee miinimumtasemest ja vee maksimaalsest temperatuurist külgnevas jões. Kliimatundlikkuse analüüsis võib olla oluline selliseid kriitilise tähtsusega kavandamise parameetreid arvesse võtta.

Joonis 10 annab ülevaate tundlikkuse analüüsist, mis moodustab osa joonis 7 kirjeldatud 1. etapist (hindamine).

Joonis 10

Ülevaade tundlikkuse analüüsist

Image 10

Iga teema ja kliimaohu puhul tuleks anda hinnang „suur“, „keskmine“ või „väike“:

| — | suur tundlikkus: kliimaoht võib oluliselt mõjutada varasid ja protsesse, sisendeid, väljundeid ja transpordiühendusi; |
| --- | --- |

—

suur tundlikkus: kliimaoht võib oluliselt mõjutada varasid ja protsesse, sisendeid, väljundeid ja transpordiühendusi;

| — | keskmine tundlikkus: kliimaohul võib olla mõningane mõju varadele ja protsessidele, sisenditele, väljunditele ja transpordiühendustele; |
| --- | --- |

—

keskmine tundlikkus: kliimaohul võib olla mõningane mõju varadele ja protsessidele, sisenditele, väljunditele ja transpordiühendustele;

| — | väike tundlikkus: kliimaohul puudub (või on ebaoluline) mõju. |
| --- | --- |

—

väike tundlikkus: kliimaohul puudub (või on ebaoluline) mõju.

3.3.1.2.   Ohule avatus

Ohule avatuse analüüsi eesmärk on teha kindlaks, millised ohud on olulised projekti kavandatud asukoha puhul, olenemata projekti liigist. Näiteks üleujutus võib kujutada endast olulist kliimaohtu projektile, mida viiakse ellu jõeäärsel lammil.

Seega keskendub ohule avatuse analüüs asukohale, samas kui tundlikkuse analüüs keskendub projekti liigile.

Ohule avatuse analüüsi võib jagada kaheks osaks: avatus praeguse kliimaga seotud ohule ja avatus tulevase kliimaga seotud ohule. Kliimaohule varasema ja praeguse avatuse hindamiseks tuleks kasutada projekti asukoha (või projekti alternatiivsete asukohtade) kohta kättesaadavaid ajaloolisi ja värskeid andmeid. Et mõista, kuidas ohule avatus võib edaspidi muutuda, võib kasutada kliimamudeli projektsioone. Erilist tähelepanu tuleks pöörata äärmuslike ilmastikunähtuste sageduse ja intensiivsuse muutustele.

Joonis 11 annab ülevaate ohule avatuse analüüsist, mis moodustab osa joonis 7 kirjeldatud 1. etapist (hindamine).

Joonis 11

Ülevaade ohule avatuse analüüsist

Image 11

Erinevad geograafilised asukohad võivad olla avatud erinevatele kliimaohtudele. Kasulik on mõista, kuidas Euroopa eri geograafiliste piirkondade avatus ohule muutub koos muutuvate kliimaohtudega, nagu on osutatud alljärgnevas loetelus.

Näiteks:

| — | piirkonnad, kus inimeste sissetulekud/elatusvahendid sõltuvad loodusvaradest; |
| --- | --- |

—

piirkonnad, kus inimeste sissetulekud/elatusvahendid sõltuvad loodusvaradest;

| — | rannikualad, saared ja avamerealad on eriti avatud tormist tulenevale veetaseme tõusule, lainetele, rannikualade üleujutustele ja rannikuerosioonile; |
| --- | --- |

—

rannikualad, saared ja avamerealad on eriti avatud tormist tulenevale veetaseme tõusule, lainetele, rannikualade üleujutustele ja rannikuerosioonile;

| — | väikese ja väheneva hooajalise sademetehulgaga alad on sageli suuremas põua-, vajumis- ja metsa- või maastikupõlengute ohus; |
| --- | --- |

—

väikese ja väheneva hooajalise sademetehulgaga alad on sageli suuremas põua-, vajumis- ja metsa- või maastikupõlengute ohus;

| — | kõrge ja tõusva temperatuuriga aladel on sageli suurem kuumalainete oht; |
| --- | --- |

—

kõrge ja tõusva temperatuuriga aladel on sageli suurem kuumalainete oht;

| — | suurenenud hooajalise sademetehulgaga alad on sageli rohkem avatud äkktulvadele ja erosioonile (mõnel juhul kaasnevad kiirem lume sulamine ja paduvihmad); |
| --- | --- |

—

suurenenud hooajalise sademetehulgaga alad on sageli rohkem avatud äkktulvadele ja erosioonile (mõnel juhul kaasnevad kiirem lume sulamine ja paduvihmad);

| — | alad, kus leidub nii ainelist kui ka vaimset kultuuripärandit. |
| --- | --- |

—

alad, kus leidub nii ainelist kui ka vaimset kultuuripärandit.

Oluline on mõista, millised on ohustatud alad ning milline on edaspidine mõju neile aladele ja seal elavatele inimestele, sest sageli on ennetavad kohanemismeetmed just sellistele aladele kõige kasulikumad.

Mida kohalikumad ja konkreetsemad on andmed, seda täpsem ja asjakohasem on hinnang (vt näiteks tulevast kliimat puudutavate andmete allikate loetelu punktis 3.1).

Mõned ohud, näiteks äkktulvad, võivad nõuda kohaspetsiifilisi andmeid ja uuringuid.

3.3.1.3.   Kliima suhtes haavatavus

Haavatavuse analüüsis ühendatakse tundlikkuse ja ohule avatuse analüüsi tulemused (kui neid hinnatakse eraldi).

Joonis 12 annab ülevaate haavatavuse analüüsist, milles ühendatakse tundlikkuse ja ohule avatuse analüüsi tulemused (vt joonis 7).

Joonis 12

Ülevaade haavatavuse analüüsist

Image 12

Haavatavuse hindamise eesmärk on teha kindlaks võimalikud märkimisväärsed ohud ja nendega seotud riskid ning selle alusel tehakse otsus riskihindamise etappi liikumise kohta. Tavaliselt toob haavatavuse hindamine esile riskihindamise seisukohast kõige asjakohasemad ohud (neid võib pidada „suureks“ ja „keskmiseks“ haavatavuseks, olenevalt kasutatavast skaalast). Kui haavatavuse hindamise tulemusena jõutakse järeldusele, et kõik haavatavusvõimalused on põhjendatult hinnatud väikeseks või ebaoluliseks, ei pruugi edasine (kliima)riskide hindamine olla vajalik (hindamine ja 1. etapp on sellega lõppenud). Siiski sõltub otsus haavatavuste kohta, mille osas viiakse läbi üksikasjalik riskianalüüs, projekti elluviija ja kliimahindamise meeskonna põhjendatud hinnangust.

Taristu asukoht ning kohalike ettevõtete, omavalitsuste ja kogukondade kohanemisvõime võivad mõjutada vara kliimatundlikkust ja kliima suhtes haavatavust. Haavatavus mitmete kliimaohtude suhtes võib olla ka tugevalt sektoripõhine ning tihedalt seotud ehitamisel ja käitamisel kasutatava tehnoloogiaga.

3.3.2.   Üksikasjalik analüüs – 2. etapp (kohanemine)

3.3.2.1.   Mõju, tõenäosus ja kliimariskid

Riskihindamise käigus analüüsitakse struktureeritult kliimaohte ja nende mõju, et saada teavet otsuste tegemiseks.

See protsess hõlmab kliima suhtes haavatavuse hindamisel (või asjakohaste ohtude esialgsel hindamisel) kindlaks tehtud ohtudega seotud mõju tõenäosuse ja raskusastme ning projekti edukust mõjutava riski suuruse hindamist.

See peaks moodustama osa projekti riskihindamise üldisest loogikast, mida kohaldatakse kogu projekti arendamise protsessi jooksul, et riske saaks käsitleda terviklikult, mitte eraldiseisva hindamisena.

Riskihindamise protsessi on soovitatav alustada projekti planeerimise võimalikult varases etapis, sest varakult kindlaks tehtud riske on tavaliselt võimalik lihtsamini ja kulutõhusamalt juhtida ja/või vältida.

Eesmärk on kvantifitseerida projektiga seotud riskide suurus praegustes ja tulevastes kliimatingimustes.

Joonis 13 annab ülevaate tõenäosuse analüüsist, mõju analüüsist ja riskihindamisest, mis on kohanemismeetmete kindlakstegemise, hindamise, väljavalimise ja rakendamise aluseks. Kogu protsessi illustreerib joonis 8.

Joonis 13

Ülevaade kliimariskide hindamisest 2. etapis

Image 13

Võrreldes haavatavuse analüüsiga võimaldab riskihindamine hõlpsamalt teha kindlaks pikemad põhjuse-tagajärje ahelad, mis seostavad kliimaohud projekti toimimisega eri mõõtmetes (tehniline mõõde, keskkonnamõõde, sotsiaalne/kaasatuse/kättesaadavuse mõõde ja rahaline mõõde), ning selle raames vaadeldakse eri tegurite koostoimet. Seega võib riskihindamine tuua esile probleemid, mis haavatavuse hindamisel välja ei tule.

Standardis ISO 14091 (88) kasutatakse mõistet „mõjuahelad“; tegemist on tõhusa vahendiga, mis aitab paremini mõista, visualiseerida, süstematiseerida ja prioriseerida süsteemis riske põhjustavaid tegureid. Mõjuahelad on üldise riskihindamise analüütiline lähtepunkt. Nende abil tehakse kindlaks, millised ohud võivad põhjustada otsest ja kaudset kliimamuutuste mõju, ning seega moodustavad nad riskihindamise põhistruktuuri. Mõjuahelad on ka olulised teabevahendid, mille alusel arutatakse, mida analüüsida ning milliseid kliima- ja sotsiaalmajanduslikke, biofüüsikalisi või muid parameetreid tuleks arvesse võtta. Sel viisil on mõjuahelad kasulikud sihipäraste kohanemismeetmete kindlaksmääramisel.

Riskihindamine võib hõlmata hindamismeeskonna eksperdihinnangut ja asjakohaste väljaannete/ajalooliste andmete läbivaatamist. Sageli hõlmab see ka riskide kindlakstegemise seminari (89) korraldamist, et selgitada välja ohud, tagajärjed ja peamised kliimaga seotud riskid ning leppida kokku täiendavas analüüsis, mis on vajalik riskide suuruse mõõtmiseks.

Üksikasjalik riskihindamine tehakse tavaliselt kvantitatiivsete või poolkvantitatiivsete hindamistena, mis sageli hõlmavad arvulist modelleerimist. Neid on kõige parem teha väiksematel koosolekutel või eksperdianalüüside raames.

3.3.2.2.   Tõenäosus

Riskihindamise selles osas uuritakse, kui tõenäoline on, et kindlakstehtud kliimaohud teatava ajavahemiku, nt projekti eluea jooksul realiseeruvad.

Joonis 14 annab näitliku ülevaate tõenäosuse analüüsist, mis moodustab osa 2. etapist, mida kirjeldab joonis 13. Tõenäosuse hindamiseks võib kasutada ka alternatiivseid skaalasid, näiteks IPCC kasutatavat skaalat (90).

Joonis 14

Ülevaade tõenäosuse analüüsist

Image 14

Mõne kliimariski puhul võib realiseerumise tõenäosus olla väga ebakindel. Selle hindamiseks võib olla vaja eksperdihinnangut, mis põhineb hetkel parimatel registritest, statistikast ja simulatsioonidest kättesaadavatel andmetel ja teabel ning sidusrühmadega peetud konsultatsioonide käigus (ka minevikus) saadud teadmistel. Hinnang peaks sisaldama ka viiteid riiklikele, piirkondlikele ja/või kohalikele kliimaandmetele ja -projektsioonidele. Täiendavalt tuleks kaaluda, kuidas kliimariskide realiseerumise tõenäosus aja jooksul muutub. Näiteks kliimamuutustest tingitud keskmise temperatuuri tõus võib märkimisväärselt suurendada teatavate kliimariskide realiseerumise tõenäosust projekti eluea jooksul.

3.3.2.3.   Mõju

Selles riskihindamise osas vaadeldakse kindlakstehtud kliimaohu realiseerumise tagajärgi. Seda tuleks hinnata mõju ulatuse skaalal iga ohu puhul. Seda nimetatakse ka raskusastmeks või ulatuseks.

Tagajärjed on tavaliselt seotud füüsilise vara ja käitamisega, tervise ja ohutusega, keskkonna- ja sotsiaalmõjuga, puudega inimeste juurdepääsule avalduva mõjuga, finantsmõjuga ja maineriskiga. Hindamisel võib osutuda vajalikuks käsitleda selle süsteemi kohanemisvõimet, mille osaks projekt on. Samuti võib olla asjakohane kaaluda, kui oluline on asjaomane taristu laiema võrgu või süsteemi jaoks (s.t kriitilist tähtsust) ning kas see võib kaasa tuua veelgi suurema mõju ja doominoefekti.

Joonis 15 annab ülevaate mõju analüüsist, mis moodustab osa 2. etapist, mida kirjeldab joonis 13.

Joonis 15

Ülevaade mõju analüüsist

Image 15

Taristuprojekti eluiga on tavaliselt pikk ja kestab sageli 30–80 aastat. Ajutiste ja erakorraliste rajatiste eluiga võib siiski olla lühem. Taristuprojekti kõiki komponente ei ole vaja hinnata sama (pikka) eluiga silmas pidades. Näiteks raudteerööpaid asendatakse (regulaarse hoolduse raames) sagedamini kui raudtee muldkeha. Alla viieaastase elueaga taristuprojektide puhul ei ole kliimaprojektsioonide kasutamine sageli vajalik, kuid need projektid peaksid siiski olema praeguse kliima suhtes vastupidavad.

| Paljude kliimaohtude puhul võib eeldada, (91) et tõenäosus ja mõju muutuvad projekti eluea jooksul koos globaalse soojenemise ja kliimamuutuste arenguga. Tõenäosuse ja mõju prognoositavaid muutusi tuleks riskihindamisel arvesse võtta. Selleks võib olla kasulik jagada eluiga lühemateks perioodideks (nt 10–20 aastat). Erilist tähelepanu tuleks pöörata äärmuslikele ilmastikunähtustele ja doominoefektile. |
| --- |

Paljude kliimaohtude puhul võib eeldada, (91) et tõenäosus ja mõju muutuvad projekti eluea jooksul koos globaalse soojenemise ja kliimamuutuste arenguga. Tõenäosuse ja mõju prognoositavaid muutusi tuleks riskihindamisel arvesse võtta. Selleks võib olla kasulik jagada eluiga lühemateks perioodideks (nt 10–20 aastat). Erilist tähelepanu tuleks pöörata äärmuslikele ilmastikunähtustele ja doominoefektile.

Nagu allpool näidatud, peaks riskihindamine hõlmama iga kliimamuutuste stsenaariumi puhul asjakohaseid riskivaldkondi ja eri tagajärgi.

Tabel 7

Tagajärgede erinevus eri riskivaldkondades
   (*1)
   (92)

| Riskivaldkonnad | Tagajärgede erinevus |
| --- | --- |
| 1 | Ebaoluline |

Riskivaldkonnad

Tagajärgede erinevus

1

Ebaoluline

| 2 | Väike |
| --- | --- |

2

Väike

| 3 | Keskmine |
| --- | --- |

3

Keskmine

| 4 | Suur |
| --- | --- |

4

Suur

| 5 | Katastroofiline |
| --- | --- |

5

Katastroofiline

Varaline kahju / insenertehnilised lahendused /käitamine

Mõju saab absorbeerida tavapärase tegevuse kaudu

Kõrvalekalle, mida saab absorbeerida talitluspidevuse meetmete abil

Tõsine sündmus, mis nõuab täiendavaid kiireloomulisi talitluspidevuse meetmeid

Kriitiline sündmus, mis nõuab erakorralisi / kiireloomulisi talitluspidevuse meetmeid

Õnnetus, mis võib põhjustada vara/võrgu seiskumise, kokkuvarisemise või hävimise

Ohutus ja tervis

Esmaabi nõudev juhtum

Kerge vigastus, ravi

Raske vigastus või töö kaotus

Rasked või korduvad vigastused, püsiv vigastus või puue

Üks või mitu surmajuhtumit

Keskkond

Mõju keskkonna lähteolukorrale puudub. Mõju piirdub selle tekkimise piirkonnaga. Taastumine ei ole vajalik

Mõju jääb tegevuskoha piiridesse. Taastumine mõõdetav ühe kuu jooksul pärast mõju ilmnemist

Mõõdukas kahju, millel võib olla laialdasem mõju. Taastumine ühe aasta jooksul

Kohaliku mõjuga oluline kahju. Taastumiseks kulub rohkem kui aasta. Keskkonnaeeskirjade/teostusloa tingimuste rikkumine

Oluline kahju, millel on ulatuslik mõju. Taastumiseks kulub rohkem kui aasta. Täieliku taastumise väljavaated on piiratud

Sotsiaalmõju

Negatiivne sotsiaalmõju puudub

Kohaliku ulatusega ajutine sotsiaalmõju

Kohaliku ulatusega pikaajaline sotsiaalmõju

Vaeste või haavatavate rühmade (93) kaitseta jätmine. Üleriigilise ulatusega pikaajaline sotsiaalmõju

Ühiskondliku vastuvõetavuse (nn sotsiaalse tegevusloa) kadumine. Kogukonna protestid

Finantsmõju (ühe erakorralise sündmuse puhul või aasta keskmine mõju) (*2)

x % sisemine tulumäär (*3)

< 2 % käibest

x % sisemine tulumäär

2-10 % käibest

x % sisemine tulumäär

10–25 %

käibest

x % sisemine tulumäär

25–50 % käibest

x % sisemine tulumäär

> 50 % käibest

Maine

Kohaliku ulatusega ajutine mõju avalikule arvamusele

Kohaliku ulatusega lühiajaline mõju avalikule arvamusele

Kohaliku ulatusega pikaajaline mõju avalikule arvamusele ja kohalik negatiivne meediakajastus

Üleriigilise ulatusega lühiajaline mõju avalikule arvamusele; üleriigiline negatiivne meediakajastus

Üleriigilise ulatusega pikaajaline mõju, mis võib mõjutada valitsuse stabiilsust

Kultuuripärand ja kultuuriruum

Ebaoluline mõju

Lühiajaline mõju. Võimalik taastumine või parandamine.

Tõsine kahju, millel on laialdasem mõju turismisektorile

Märkimisväärne kahju, millel on üleriigiline ja rahvusvaheline mõju

Alaline kaotus, mille tulemuseks on mõju ühiskonnale

3.3.2.4.   Riskid

Pärast iga ohu realiseerumise tõenäosuse ja mõju hindamist saab hinnata iga võimaliku riski suurust, kombineerides need kaks tegurit. Riskid võib paigutada riskimaatriksisse (projekti üldise riskihindamise osana), et teha kindlaks kõige märkimisväärsemad võimalikud riskid ja need riskid, millega seoses on vaja võtta kohanemismeetmeid.

Joonis 16

Ülevaade riskihindamisest

Image 16

Joonis 16 annab ülevaate riskihindamisest, milles koondatakse tõenäosuse ja mõju analüüside tulemused (vt joonis 13).

Otsuse tegemine selle kohta, mis on vastuvõetav riskitase ning millised on märkimisväärsed riskid ja millised mitte, on projekti elluviija ja hindamist teostava eksperdirühma ülesanne ning selle otsuse tegemisel lähtutakse konkreetse projekti asjaoludest.

Mis tahes kasutatav kategoriseerimine peab olema põhjendatud, selgelt määratletud ning selgelt ja loogiliselt kirjeldatud ning integreeritud projekti üldisesse riskihindamisse. Näiteks võib eeldada, et katastroof, isegi kui see on haruldane või vähetõenäoline, kujutab endast siiski projektile äärmuslikku riski, sest selle tagajärjed on väga tõsised.

3.3.2.5.   Kohanemismeetmed

Kui riskide hindamisel jõutakse järeldusele, et projektiga kaasnevad märkimisväärsed kliimariskid, tuleb neid juhtida ja vähendada vastuvõetava tasemeni.

Iga kindlakstehtud märkimisväärse riski puhul tuleks hinnata sihtotstarbelisi kohanemismeetmeid. Seejärel tuleks eelistatud meetmed integreerida projekti kavandamisse ja/või elluviimisse, et suurendada projekti vastupanuvõimet kliimamuutustele (94).

Joonis 17 annab ülevaate kohanemisvõimaluste kindlakstegemise, hindamise, väljavalimise, rakendamise, integreerimise ja kavandamise protsessist, milles tuginetakse eelnevatele etappidele, mida kajastab joonis 8.

Joonis 17

Ülevaade kohanemisvõimaluste kindlakstegemise, hindamise ja kavandamise/integreerimise protsessist

Image 17

Liikmesriikides on üha rohkem kirjandust ja kogemusi kohanemisvõimaluste, hindamise ja kavandamise (95) ning nendega seotud ressursside (96) kohta.

Lisateavet kliimamuutustega kohanemise kavandamise kohta liikmesriikides leiate Climate-ADAPTi veebisaidilt (97).

Kliimamuutustega kohanemiseks tuleb sageli võtta nii struktuurilisi kui ka mittestruktuurilisi meetmeid. Struktuurilised meetmed hõlmavad füüsilise vara ja taristu konstruktsiooni või spetsifikatsiooni muutmist või alternatiivsete või täiustatud lahenduste kasutuselevõtmist. Mittestruktuurilised meetmed hõlmavad maakasutuse planeerimist, tõhustatud seireprogramme või hädaolukordade lahendamise programme, töötajate koolitamist ja oskuste edasiandmist, strateegiliste või organisatsioonipõhiste kliimariskide hindamise raamistike väljatöötamist, finantslahendusi, nagu kindlustus tarneahela tõrgete vastu või alternatiivsed teenused.

Selleks et leida õige meede või meetmete kombinatsioon, mida saab rakendada riski vastuvõetava tasemeni vähendamiseks, tuleks hinnata eri kohanemisvõimalusi.

Vastuvõetava riskitaseme kindlaksmääramine sõltub hindamist teostavast eksperdirühmast ja riskist, mida projekti elluviija on valmis aktsepteerima. Näiteks võib projekt hõlmata elemente, mida peetakse mittehädavajalikuks taristuks ja mille puhul kohanemismeetmete kulud on suuremad kui riskide vältimisest saadav kasu, mistõttu parim võimalus oleks teatavatel asjaoludel väheolulisest taristust loobuda.

Võttes arvesse kliimamuutustega seotud ohtude prognooside märkimisväärset ebakindlust, on sageli oluline leida kohanemislahendused (võimaluse korral), mis toimiksid hästi praeguses olukorras ja kõigi tulevaste stsenaariumide korral. Selliseid meetmeid nimetatakse sageli meetmeteks, mis on igal juhul kasulikud (no-regret) või piisavalt kasulikud (low-regret).

Samuti võib olla asjakohane kaaluda paindlikke/kohandatavaid meetmeid, nagu olukorra seiramine ja füüsiliste meetmete rakendamine ainult juhul, kui olukord jõuab kriitilise piirini (ehk kaaluda kohanemise trajektoori (98)). See valik võib olla eriti kasulik siis, kui kliimaprognoosid on väga ebakindlad. See valik on sobiv tingimusel, et piirmäärad või käivitusläved on selgelt kindlaks määratud ja on kindel, et kavandatud edaspidised meetmed maandavad riske piisavalt. Seire tuleks integreerida taristu haldamise protsessidesse.

Kohanemisvõimaluste hindamine võib olla kvantitatiivne või kvalitatiivne, sõltudes teabe kättesaadavusest ja muudest teguritest. Mõnel juhul, näiteks suhteliselt väikese väärtusega ja väheste kliimariskidega taristu puhul, võib kiire hindamine ekspertide poolt olla piisav. Muudel juhtudel, eelkõige märkimisväärse sotsiaalmajandusliku mõjuga valikuvõimaluste korral, on oluline kasutada põhjalikumat teavet, näiteks teavet kliimaohu tõenäosusjaotuse, sellega seotud (välditud) kahju majandusliku väärtuse ja jääkriskide kohta.

Järgmise sammuna tuleb hinnatud kohanemisvõimalused projekti integreerida, tehes seda õiges arendusetapis (sealhulgas investeeringute ja rahastamise kavandamine, seire ja reageerimise kavandamine, rollide ja kohustuste määratlemine, organisatsiooniline korraldus, koolitus, insenertehniliste lahenduste projekteerimine), ning tagada, et need valikuvõimalused oleksid riiklike suuniste ja kohaldatavate õigusaktidega kooskõlas.

Lisaks tuleks hea juhtimistavana teostada pidevat seiret projekti kogu eluea jooksul, et i) kontrollida hinnangu täpsust ning saada teavet tulevaste hindamiste ja projektide jaoks ning ii) teha kindlaks, kas tõenäoliselt jõutakse kehtestatud käivituslävede või piirmääradeni, mis tähendab vajadust rakendada täiendavaid kohanemismeetmeid (s.t etapiviisiline kohanemine).

Kliimamuutustega kohanemise samba raames tuleks teha järgmist:

| — | kontrollida taristuprojekti vastavust kliimamuutustega kohanemist käsitlevatele ELi ning vajaduse korral riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele strateegiatele ja kavadele ning muudele asjakohastele strateegilistele ja planeerimisdokumentidele ning |
| --- | --- |

—

kontrollida taristuprojekti vastavust kliimamuutustega kohanemist käsitlevatele ELi ning vajaduse korral riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele strateegiatele ja kavadele ning muudele asjakohastele strateegilistele ja planeerimisdokumentidele ning

| — | hinnata regulaarse seire ja järelkontrolli vajadust ja ulatust, näiteks tulevaste kliimamuutustega seotud kriitilise tähtsusega eelduste osas. |
| --- | --- |

—

hinnata regulaarse seire ja järelkontrolli vajadust ja ulatust, näiteks tulevaste kliimamuutustega seotud kriitilise tähtsusega eelduste osas.

Mõlemad aspektid tuleks asjakohaselt integreerida projekti arendustsüklisse.

4.   KLIIMAKINDLUSE TAGAMINE JA PROJEKTITSÜKLI JUHTIMINE

Projektitsükli juhtimine on protsess, mille käigus projekti kavandatakse, organiseeritakse, koordineeritakse ja kontrollitakse tõhusalt ja tulemuslikult projekti kõigi etappide vältel alates planeerimisest kuni rakendamise, käitamise ja käitusest kõrvaldamiseni.

Kliimakindluse tagamine tuleks integreerida projektitsükli juhtimisse algusest peale, nagu on kirjeldatud alljärgneval joonisel (joonis 18) ja üksikasjalikult selgitatud suuniste lisas (C lisa).

Joonis 18

Ülevaade kliimakindluse tagamisest ja projektitsükli juhtimisest

Image 18

Kliimakindluse tagamise protsess võib hõlmata eri üksusi, kes võtavad projekti arendustsükli eri etappides juhtrolli. Näiteks võivad ametiasutused juhtida strateegia-/planeerimisetappi, projekti elluviija võib täita juhtrolli teostatavus-/ kavandamisetapis ning vara omanikud ja haldajad asuvad juhtrolli täitma hilisemates etappides.

Sageli kontrollitakse kliimakindluse tagamise dokumentatsioon üle enne, kui projekti elluviija esitab projektitaotluse finantseerijale heakskiitmiseks (vt joonis 19). Sel juhul peaks kontrollimise läbi viima sõltumatu kontrollija. Dokumentatsiooni võib kontrollida ka finantseerija, kelle jaoks see on esimene samm protsessis, mille tulemusena tehakse otsus investeerimise kohta.

Joonis 19

Projekti arendamise eri etappide juhid

Image 19

5.   KLIIMAKINDLUSE TAGAMINE JA KESKKONNAMÕJU HINDAMINE

Kliimamuutustega seotud kaalutlused võivad moodustada olulise osa projekti keskkonnamõju hindamisest. See kehtib kliimakindluse tagamise mõlema samba, s.t kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise kohta.

Keskkonnamõju hindamine (KMH) on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/92/EL, (99) mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/52/EL (100) (edaspidi „KMH direktiiv“).

Direktiivi 2014/52/EL (edaspidi „2014. aasta KMH direktiiv“) kohaldatakse vastavalt artiklile 3 projektide suhtes, mille puhul KMH vajalikkuse hindamine (II lisaga hõlmatud projektid) algatati või KMH ulatuse kindlaksmääramine algatati või arendaja esitas KMH aruande (I ja II lisaga hõlmatud projektid, mille keskkonnamõju tuleb hinnata) 16. mail 2017 või pärast seda.

Direktiivi 2011/92/EL (edaspidi „2011. aasta KMH direktiiv“) kohaldatakse projektide suhtes, mille puhul KMH vajalikkuse hindamine (II lisaga hõlmatud projektid) algatati või KMH ulatuse kindlaksmääramine algatati või arendaja esitas KMH aruande (I ja II lisaga hõlmatud projektid, mille keskkonnamõju tuleb hinnata) enne 16. maid 2017.

Muudetud KMH direktiiv sisaldab sätteid kliimamuutuste kohta. 2014. aasta KMH direktiiviga hõlmatud projektide puhul esineb kattuvusi KMH protsessi ja kliimakindluse tagamise protsessi vahel. Kattuvuste ärakasutamiseks tuleks need kaks protsessi kavandada koos.

Keskkonnamõju hindamist kohaldatakse KMH direktiivi I ja II lisas loetletud riiklike ja eraprojektide suhtes. Kõiki I lisas loetletud projekte käsitatakse olulise keskkonnamõjuga projektidena, mille puhul KMH on nõutav. II lisas loetletud projektide puhul peavad riiklikud ametiasutused otsustama, kas KMH on vajalik. Selleks viiakse läbi menetlus, mille käigus pädev asutus hindab, kas projektil oleks oluline mõju, lähtudes piirmääradest/kriteeriumidest või juhtumipõhisest uurimisest ning võttes arvesse KMH direktiivi III lisas sätestatud kriteeriume.

Käesolevas punktis keskendutakse projektidele, mille suhtes kohaldatakse keskkonnamõju hindamist, st I lisaga hõlmatud projektidele ja nendele II lisaga hõlmatud projektidele, mille puhul pädevad asutused on määranud kindlaks KMH vajaduse.

KMH direktiivi I ja II lisas loetletud projektid (sh projektide mis tahes muudatused või laiendused, mis muu hulgas oma laadi või ulatuse tõttu kujutavad endast riske, mis on keskkonnamõju poolest sarnased projekti enda riskidega) nõuavad osutatud projektiliikide puhul tavaliselt kliimakindluse tagamist (kliimamuutuste leevendamist ja/või kliimamuutustega kohanemist).

II lisaga hõlmatud projektide puhul, mille hindamisel 2011. aasta KMH direktiivi alusel pädevad asutused leidsid, et KMH ei ole vajalik, võib kliimakindluse tagamine kooskõlas käesolevate suunistega siiski olla asjakohane, näiteks selleks, et tagada vastavus ELi sihtotstarbelise rahastamise õiguslikule alusele.

Joonis 20

Keskkonnaalane hindamine ja projektitsükli juhtimine

Image 20

Täiendavad suunised kliimamuutustega seotud kaalutluste arvessevõtmise kohta keskkonnamõju hindamisel on esitatud D lisas.

| Kliimamuutustega seotud kaalutlused võivad moodustada olulise osa ka sellise kava või programmi keskkonnamõju strateegilisest hindamisest, millega kehtestatakse teatavate projektide arendamise raamistik. See kehtib kliimakindluse tagamise mõlema samba, s.t kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise kohta. E lisa sisaldab suuniseid kliimakindluse tagamise ja keskkonnamõju strateegiline hindamise kohta. See tegevus võib siiski jääda projekti elluviija tegevuse ulatusest välja (vt joonis 23). |
| --- |

Kliimamuutustega seotud kaalutlused võivad moodustada olulise osa ka sellise kava või programmi keskkonnamõju strateegilisest hindamisest, millega kehtestatakse teatavate projektide arendamise raamistik. See kehtib kliimakindluse tagamise mõlema samba, s.t kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise kohta. E lisa sisaldab suuniseid kliimakindluse tagamise ja keskkonnamõju strateegiline hindamise kohta. See tegevus võib siiski jääda projekti elluviija tegevuse ulatusest välja (vt joonis 23).

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/523, millega luuakse programm „InvestEU“ ja millega muudetakse määrust (EL) 2015/1017 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 30).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta määrus (EL) 2021/1153, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (ELT L 249, 14.7.2021, lk 38).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:32018R1999

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:32020R0852

(7)  Fondipõhised nõuded, nt kulude-tulude analüüsile esitatavad nõuded, võivad hõlmata KHG heitkoguseid.

(8)  ELi kohanemisstrateegia: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

(9)  Uus taristu ning olemasoleva taristu uuendamine, ajakohastamine ja laiendamine

(10)  Kestliku ühenduvuse kohta vt nt ühisteatis „Euroopa ja Aasia ühendamine – ELi strateegia põhielemendid“, JOIN(2018) 31 final, 19.9.2019

(11)  Vastavalt nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivis 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) (ELT L 345, 23.12.2008, lk 7) sätestatud määratlusele käsitatakse teatavat taristut elutähtsa taristuna. Käesolevaid suuniseid kliimakindluse tagamise kohta saab kohaldada taristu suhtes olenemata sellest, kas seda käsitatakse elutähtsa taristuna või mitte.

(12)  Võttes arvesse näiteks suuniseid uute projektide vastavusse viimise kohta vähese KHG heite saavutamise trajektooriga, mis on esitatud Euroopa Investeerimispanga kliimaalases tegevuskavas (Climate Bank Roadmap): https://www.eib.org/en/publications/the-eib-group-climate-bank-roadmap.

(13)  Euronormid on uusimad hoonete, taristute ja tsiviilehituse konstruktsioonide projekteerimise standardid. Neist soovitatakse lähtuda riigihankelepingute jaoks tehniliste kirjelduste koostamisel ja nende eesmärk on saavutada kogu Euroopas ühtlasem ehitusohutuse tase.

(14)  Teadusuuringute Ühiskeskuse aruanne: Sousa, M. L., Dimova, S., Athanasopoulou, A., Iannaccone, S. Markova, J. (2019). State of harmonised use of the Eurocodes, EUR 29732, doi:10.2760/22104, https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC115181.

(15)  Teadusuuringute Ühiskeskuse aruanne: P. Formichi, L. Danciu, S. Akkar, O. Kale, N. Malakatas, P. Croce, D. Nikolov, A. Gocheva, P. Luechinger, M. Fardis, A. Yakut, R. Apostolska, M. L. Sousa, S. Dimova, A. Pinto. Eurocodes: background and applications. Elaboration of maps for climatic and seismic actions for structural design with the Eurocodes; EUR 28217; doi:10.2788/534912; JRC103917. https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC103917.

(16)  Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi jaoks 2018. aastal läbi viidud uuring „Climate change adaptation of major infrastructure projects“: https://ec.europa.eu/regional_policy/et/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects

(17)  Copernicus C3S: https://climate.copernicus.eu/.

(18)  Copernicuse kliimaandmete hoidla: https://cds.climate.copernicus.eu/#!/home.

(19)  Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi jaoks 2018. aastal läbi viidud uuring „Climate change adaptation of major infrastructure projects“: https://ec.europa.eu/regional_policy/et/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects.

(20)  Programmi „Horisont 2020“ projektid, mis käsitlevad vastupanuvõimet kliimale ja veele, näiteks CLAIRCITY, ICARUS, NATURE4CITIES, GROWGREEN, CLARITY, CLIMATE-FITCITY.

(21)  https://cordex.org/

(22)  Copernicuse kliimamuutuste teenus: https://www.copernicus.eu/et/teenused/kliimamuutused.

(23)  Copernicuse programm: https://www.copernicus.eu/et.

(24)  Copernicuse atmosfääriseire teenus: https://www.copernicus.eu/et/teenused/atmosfaar.

(25)  Copernicuse merekeskkonna seire teenus: https://www.copernicus.eu/et/teenused/merekeskkond.

(26)  Copernicuse maismaaseire teenus: https://www.copernicus.eu/et/teenused/maismaa.

(27)  Copernicuse julgeolekuteenus: https://www.copernicus.eu/et/teenused/julgeolek.

(28)  Copernicuse hädaolukordade ohjamise teenus: https://www.copernicus.eu/et/teenused/hadaolukorrad.

(29)  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsusele nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924), http://ec.europa.eu/echo/what/civil-protection/mechanism_en ja http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=celex:32013D1313.

(30)  SD(2020) 330 final, https://ec.europa.eu/echo/sites/echo-site/files/overview_of_natural_and_man-made_disaster_risks_the_european_union_may_face.pdf.

(31)  Climate-ADAPT: https://climate-adapt.eea.europa.eu/.

(32)  Teadusuuringute Ühiskeskus: https://ec.europa.eu/jrc/en/research-topic/climate-change ja https://data.jrc.ec.europa.eu/collection?q=climate ning Teadusuuringute Ühiskeskuse aruanne: https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC109146/mapping_of_risk_web-platforms_and_risk_data_online_final.pdf (sisaldab loetelu ohule avatust / kliima suhtes haavatavust käsitlevatest ELi tasandi andmestikest, mida kasutavad ka liikmesriigid).

(33)  Riskiandmete keskus: https://drmkc.jrc.ec.europa.eu/risk-data-hub/#/.

(34)  PESETA IV: https://ec.europa.eu/jrc/en/peseta-iv.

(35)  Katastroofikahjude andmed: https://drmkc.jrc.ec.europa.eu/risk-data-hub#/damages.

(36)  Euroopa Keskkonnaamet: https://www.eea.europa.eu/.

(37)  IPCC andmelevikeskus: http://www.ipcc-data.org/ ja https://www.ipcc.ch/data/.

(38)  IPCC: valitsustevaheline kliimamuutuste rühm, https://www.ipcc.ch/.

(39)  IPCC viies hindamisaruanne (AR5): https://www.ipcc.ch/report/ar5/syr/.

(40)  IPCC eriaruanne globaalse soojenemise kohta 1,5 °C võrra: https://www.ipcc.ch/sr15/.

(41)  IPCC eriaruanne kliimamuutuste ja maa kohta: https://www.ipcc.ch/report/srccl/.

(42)  IPCC kuues hindamisaruanne (AR6) (kavandatud 2021. ja 2022. aastaks): https://www.ipcc.ch/reports/.

(43)  Maailmapanga kliimamuutuste alaste teadmiste portaal: https://climateknowledgeportal.worldbank.org/.

(44)  ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP, UNEP DTU) – „The Emissions Gap Report 2020“: https://www.unep.org/emissions-gap-report-2020.

(45)  https://www.consilium.europa.eu/et/press/press-releases/2020/12/18/paris-agreement-council-transmits-ndc-submission-on-behalf-of-eu-and-member-states/ ja https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14222-2020-REV-1/et/pdf.

(46)  IPCC – ÜRO valitsustevaheline kliimamuutuste rühm: https://www.ipcc.ch/.

(47)  IPCC hindamisaruanne AR5: https://www.ipcc.ch/report/ar5/syr/.

(48)  https://www.carbonbrief.org/new-scenarios-world-limit-warming-one-point-five-celsius-2100

(49)  IPCC eriaruanne SR15: „Special report on the impacts of global warming of 1,5 °C above pre-industrial levels and related global GHG emission pathways“, https://www.ipcc.ch/sr15/.

(50)  Aastatel 1986–2005 oli temperatuur industriaalühiskonna eelse perioodiga võrreldes umbes 0,6 °C kõrgem, nagu nähtub IPCC viienda hindamisaruande (AR5) poliitikakujundajatele mõeldud kokkuvõtte jooniste SPM.1 ja SPM.6 võrdlusest:

| — | SPM.1: https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/SPM.1_rev1-01.png |
| --- | --- |

—

SPM.1: https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/SPM.1_rev1-01.png

| — | SPM.6: https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/SPM.06-01.png |
| --- | --- |

—

SPM.6: https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/SPM.06-01.png

Vt ka https://journals.ametsoc.org/doi/full/10.1175/BAMS-D-16-0007.1 (mille kohaselt vahe oli ligikaudu 0,55–0,80 °C).

(51)  https://www.esrl.noaa.gov/gmd/obop/mlo/

(52)  https://www.carbonbrief.org/explainer-the-high-emissions-rcp8-5-global-warming-scenario

(53)  Eriti just mahukamate või pikemaajaliste projektide puhul võiksid kliimajuht ja ekspert (eksperdid) kaaluda kindlamat lähenemisviisi, mis hõlmab täiendavaid kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stsenaariume ja kliimamudeleid.

(54)  CMIP6: https://www.carbonbrief.org/cmip6-the-next-generation-of-climate-models-explained.

(55)  https://www.wcrp-climate.org/dcp-overview

https://www.dwd.de/EN/research/climateenvironment/climateprediction/climateprediction_node.html;jsessionid=1994BFE322D4CE5BA377CE5F57A2FE48.live21061

https://www.dwd.de/EN/climate_environment/climateresearch/climateprediction/decadalprediction/decadalprediction_node.html;jsessionid=3165E97F071FC5301708ED4EB6F7E9E5.live21061

(56)  Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi jaoks 2018. aastal läbi viidud uuring „Climate change adaptation of major infrastructure projects“: https://ec.europa.eu/regional_policy/et/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects.

(57)  EEA aruanne nr 12/2020 „Urban adaptation in Europe: how cities and towns respond to climate change“, Euroopa Keskkonnaamet, https://www.eea.europa.eu/publications/urban-adaptation-in-europe.

(58)  Põhimõte „ei kahjusta oluliselt“: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2021.058.01.0001.01.EST.

(59)  Taaste- ja vastupidavusrahastu: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en.

(60)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/document_travail_service_part1_v2_en.pdf ja https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/document_travail_service_part2_v3_en.pdf.

(61)  Energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte on määratletud määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 18, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2018.328.01.0001.01.EST.

(62)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A32013R0347.

(63)  Guide to Cost-Benefit Analysis of Investment Projects – Economic appraisal tool for Cohesion Policy 2014-2020, ISBN 978-92-79-34796-2, Euroopa Komisjon, https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/cba_guide.pdf.

(64)  https://ec.europa.eu/energy/topics/energy-efficiency/energy-efficient-buildings/energy-performance-buildings-directive_et

(65)  See tabel on koostatud EIP 2020. aasta juuli väljaande „Project Carbon Footprint Methodologies“ tabeli 1 „Illustrative examples of project categories for which a GHG assessment is required“ põhjal, https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf.

(66)  Sealhulgas ohutu ja turvaline parkimine ja välispiirikontroll.

(67)  Välistada tuleks igasugune taristu, mis ei ole rahastamiskõlblik.

(68)  Välja võib jätta meetmed, mis käsitlevad liiklusohutust ja raudtee-kaubaveomüra vähendamist.

(69)  EIB Project Carbon Footprint Methodologies for the Assessment of Project GHG Emissions and Emission Variations, juuli 2020, https://www.eib.org/en/about/cr/footprint-methodologies.htm ja https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf and https://www.eib.org/en/about/documents/footprint-methodologies.htm.

(70)  The Economic Appraisal of Investment Projects at the EIB: https://www.eib.org/en/publications/economic-appraisal-of-investment-projects.

(71)  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokoll: https://unfccc.int/kyoto_protocol.

(72)  Globaalse soojendamise potentsiaalid/tegurid/väärtused (kasutatakse CO2-jalajälje määramiseks):

| — | EIP CO2-jalajälje määramise metoodika tabel A1.9; |
| --- | --- |

—

EIP CO2-jalajälje määramise metoodika tabel A1.9;

| — | kasvuhoonegaaside protokoll: http://www.ghgprotocol.org/sites/default/files/ghgp/Global-Warming-Potential-Values%20%28Feb%2016%202016%29_1.pdf |
| --- | --- |

—

kasvuhoonegaaside protokoll: http://www.ghgprotocol.org/sites/default/files/ghgp/Global-Warming-Potential-Values%20%28Feb%2016%202016%29_1.pdf

| — | 100 aasta vältel globaalse soojendamise potentsiaal (GWP 100-year) IPCC viienda hindamisaruande lisas 8.A „Lifetimes, Radiative Efficiencies and Metric Values“; IPCC I töörühm „Physical Science Basis“, https://www.ipcc.ch/assessment-report/ar5/ |
| --- | --- |

—

100 aasta vältel globaalse soojendamise potentsiaal (GWP 100-year) IPCC viienda hindamisaruande lisas 8.A „Lifetimes, Radiative Efficiencies and Metric Values“; IPCC I töörühm „Physical Science Basis“, https://www.ipcc.ch/assessment-report/ar5/

(73)  Kasvuhoonegaaside protokoll: https://ghgprotocol.org/.

(74)  Joonis 1 väljaandest „EIP Project Carbon Footprint Methodologies“, https://www.eib.org/en/about/documents/footprint-methodologies.htm.

(75)  Kumulatiivse mõju tõttu võivad mõned väikesed KHG heitkogused olla murdepunktiks, mil ebaoluline mõju muutub oluliseks, mistõttu tuleb neid arvesse võtta.

(76)  EIB Project Carbon Footprint Methodologies for the Assessment of Project GHG Emissions and Emission Variations, juuli 2020, https://www.eib.org/en/about/cr/footprint-methodologies.htm ja https://www.eib.org/attachments/strategies/eib_project_carbon_footprint_methodologies_en.pdf and https://www.eib.org/en/about/documents/footprint-methodologies.htm.

(77)  Teatavate sektorite (nt linnatransport) projektid on sageli ette nähtud integreeritud planeerimisdokumendiga (nt säästva linnalise liikumiskeskkonna kavaga), mille eesmärk on kindlaks määrata sidus investeerimisprogramm. Kuigi sellise investeerimisprogrammiga hõlmatud üksikinvesteeringud või -projektid eraldi võttes ei pruugi piirmäära ületada, võib olla asjakohane hinnata KHG heidet kogu programmi tasandil, et võtta arvesse programmi kogupanust KHG vähendamisse.

(78)  EIB Project Carbon Footprint Methodologies for the Assessment of Project GHG Emissions and Emission Variations, 8. juuli 2020: https://www.eib.org/en/about/documents/footprint-methodologies.htm.

(79)  Lisateavet leiab EIP grupi kliimaalasest tegevuskavast (Climate Bank Roadmap) aastateks 2021-2025, 14. detsember 2020, https://www.eib.org/en/publications/the-eib-group-climate-bank-roadmap.htm.

(80)  Guide to Cost-Benefit Analysis of Investment Projects – Economic appraisal tool for Cohesion Policy 2014-2020, ISBN 978-92-79-34796-2, Euroopa Komisjon, https://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/cba_guide.pdf.

(81)  Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/207 kehtestati aastatel 2014–2020 kohaldatavad sotsiaalsed diskontomäärad, mis on kasulikud võrdlusalused ka aastatel 2021–2027.

(82)  Vt nt EIP grupi kliimaalane tegevuskava (Climate Bank Roadmap) ja Institut Louis Bachelier „The Alignment Cookbook, A technical review of methodologies assessing a portfolio’s alignment with low-carbon trajectories or temperature goal“.

(83)  Lisaks traditsioonilisele „hallile“ taristule hõlmab taristu ka „rohelist“ taristut ja „halli/rohelise“ taristu eri kombinatsioone. Komisjoni teatises COM/2013/249 on roheline taristu määratletud kui „looduslike ja poollooduslike alade ja muude keskkonnaelementide strateegiliselt kavandatud võrgustik, mis on loodud ja mida hallatakse selleks, et pakkuda mitmesuguseid ökosüsteemiteenuseid. See hõlmab rohelist ruumi (või sinist, kui on tegemist veeökosüsteemidega) ja muid maismaa- (sealhulgas ranniku-) ja merealadele iseloomulike füüsikalisi näitajaid. Maismaal on roheline taristu olemas nii maapiirkondades kui ka linnades.“

(84)  Vt nt kliimamuutustega kohanemist käsitleva Euroopa finantseerimisasutuste töörühma (EUFIWACC) suunis „Integrating Climate Change Information and Adaptation in Project Development. Guidance for project managers on making infrastructure climate resilient“: https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/integrating_climate_change_en.pdf.

(85)  IPCC hindamisaruanne AR6: https://www.ipcc.ch/assessment-report/ar6/.

(86)  Haavatavuse ja riski määratlusi on mitu. Vt näiteks IPCC hindamisaruanne AR4 (2007) haavatavuse kohta ning eriaruanne SREX (2012) ja hindamisaruanne AR5 (2014) riski kohta (ohu tõenäosuse ja tagajärgede tulemina), http://ipcc.ch/.

(87)  Kliimamuutuste näitajate ja kliimamuutuste mõju näitajate (ohtude) kohta struktureeritud ülevaate saamiseks vt nt EEA aruanne „Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016“ (https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-impacts-and-vulnerability-2016), EEA aruanne „Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe“ (https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster), kliimamuutuste mõju, haavatavuse ja kohanemise Euroopa teemakeskuse (ETC CCA) tehniline dokument „Extreme weather and climate in Europe“ (2015) (https://www.eionet.europa.eu/etcs/etc-cca/products/etc-cca-reports/extreme-20weather-20and-20climate-20in-20europe) ja EEA aruanne „State of the European Environment“ (2020) (https://www.eea.europa.eu/soer)

(88)  ISO 14091 „Adaptation to climate change — Guidelines on vulnerability, impacts and risk assessment“, https://www.iso.org/standard/68508.html.

(89)  Riskide kindlakstegemise seminar: üksikasjalikumat teavet leiab näiteks suuniste „Non-paper – Guidelines for Project Managers: Making vulnerable investments climate resilient“ (https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/adaptation/what/docs/non_paper_guidelines_project_managers_en.pdf) punktist 2.3.4.

(90)  IPCC eriaruanne ookeanide ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas, 1. peatükk, lk 75, https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/sites/3/2019/11/05_SROCC_Ch01_FINAL.pdf.

(91)  IPCC rühma 5. hindamisaruanne, I töörühm, II töörühm: https://www.ipcc.ch/report/ar5/.

(92)  Tabel 10 suunistest „Non-paper: Guidelines for Project Managers – Making vulnerable investments climate resilient“ (https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/adaptation/what/docs/non_paper_guidelines_project_managers_en.pdf).

(93)  Sealhulgas rühmad, kelle sissetulekud/elatusvahendid ja kultuuripärand sõltuvad loodusvaradest (isegi kui neid ei peeta vaesteks), ning rühmad, keda peetakse vaeseks ja haavatavaks (ja kellel on sageli väiksem kohanemisvõime), samuti puuetega inimesed ja eakad.

(*1)  Siin esitatud hinnangud ja väärtused on näitlikud. Projekti elluviija ja kliimakindluse tagamise juht võivad neid muuta.

(*2)  Näidisindikaatorid. Kasutada võib ka muid indikaatoreid, sealhulgas kulusid, mis on seotud järgmisega: kiireloomulised/pikaajalised erakorralised meetmed; varade taastamine; keskkonna taastamine; kaudsed kulud majandusele, kaudsed sotsiaalkulud.

(*3)  Sisemine tasuvuslävi (Internal Rate of Return – IRR).

(94)  Rohkem teavet kohanemisvõimaluste käsitlemise, kohanemismeetmete hindamise ja projekti integreerimise kohta leiab suuniste „Non-paper – Guidelines for Project Managers: Making vulnerable investments climate resilient“ (https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/adaptation/what/docs/non_paper_guidelines_project_managers_en.pdf) punktidest 2.3.5-2.3.7.

(95)  Vt kohanemise kohta nt Climate-ADAPT (http://climate-adapt.eea.europa.eu/):

| — | kohanemisvõimalused: http://climate-adapt.eea.europa.eu/adaptation-measures; |
| --- | --- |

—

kohanemisvõimalused: http://climate-adapt.eea.europa.eu/adaptation-measures;

| — | juhtumiuuringute otsing: https://climate-adapt.eea.europa.eu/knowledge/tools/case-studies-climate-adapt
  ja nt |
| --- | --- |

—

juhtumiuuringute otsing: https://climate-adapt.eea.europa.eu/knowledge/tools/case-studies-climate-adapt

ja nt

| — | EEA aruanne nr 8/2014 „Adaptation of transport to climate change in Europe“
  (http://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-of-transport-to-climate) |
| --- | --- |

—

EEA aruanne nr 8/2014 „Adaptation of transport to climate change in Europe“

(http://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-of-transport-to-climate)

| — | EEA aruanne nr 1/2019 „Adaptation challenges and opportunities for the European energy system – Building a climate-resilient low-carbon energy system“
  (https://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-in-energy-system). |
| --- | --- |

—

EEA aruanne nr 1/2019 „Adaptation challenges and opportunities for the European energy system – Building a climate-resilient low-carbon energy system“

(https://www.eea.europa.eu/publications/adaptation-in-energy-system).

(96)  Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi jaoks 2018. aastal läbi viidud uuring „Climate change adaptation of major infrastructure projects“: https://ec.europa.eu/regional_policy/et/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects.

(97)  Climate-ADAPT, riikide profiilid: https://climate-adapt.eea.europa.eu/countries-regions/countries.

(98)  Lähenemisviis kohanemist käsitlevate otsuste tegemise planeerimiseks: selle kohaselt määratakse kindlaks otsused, mis tuleb teha kohe, ja otsused, mille võib vastu võtta tulevikus, et vältida võimalikku kliima suhtes haavatavuse suurendamist.

(99)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A32011L0092

(100)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/52/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 124, 25.4.2014, lk 1), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=celex%3A32014L0052

---

A LISA

Taristu rahastamine ELi vahenditest aastatel 2021–2027

A.1.   SISSEJUHATUS

Mis puudutab taristu rahastamist ELi vahenditest programmitöö perioodil 2021–2027, siis peamised rahastamisvahendid, mida on võimalik kasutada, on InvestEU fond, (1) Euroopa ühendamise rahastu, (2) ühissätete määruse (3) kohaselt Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), Ühtekuuluvusfond (4) ja õiglase ülemineku fond, (5) samuti taaste- ja vastupidavusrahastu (6) (7).

A.2.   INVESTEU

Programmi „InvestEU“ määruse põhjenduses 10 osutatakse kliimamuutustega tegelemise olulisusele kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ning viidatakse ELi 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgile ja liidu uutele 2030. aasta kliimaeesmärkidele.

Põhjenduses 13 viidatakse investeerimisprojektide keskkonna-, kliima- ja sotsiaalmõju hindamisele ja kontrollimisele, eelkõige taristu valdkonnas. Komisjon peaks välja töötama asjakohased suunised tihedas koostöös programmi „InvestEU“ võimalike rakenduspartneritega. Need suunised peaksid olema kooskõlas liidu muude programmide jaoks välja töötatud suunistega. Suunistes tuleks sobival viisil kasutada taksonoomiamääruse kriteeriume, sealhulgas olulise kahju ärahoidmise põhimõtet. Toimingud, mis ei ole kliimaeesmärkide saavutamisega kooskõlas, ei tohiks olla kõnealuse määruse alusel rahastamiskõlblikud.

Programmi „InvestEU“ määruse artikli 8 lõikes 5 on sätestatud, et rahastamis- ja investeerimistoiminguid hinnatakse selleks, et teha kindlaks, kas neil on keskkonna-, kliima- või sotsiaalmõju. Kui toimingutel on nimetatud mõju, siis hinnatakse neid kliima-, keskkonnaalase ja sotsiaalse (8)
  kestlikkuse seisukohast, et minimeerida kahjulik mõju ning maksimeerida kasu kliima-, keskkonna- ja sotsiaalmõõtmele. Projekte, mis jäävad alla suunistes kindlaks määratud suurust, ei hinnata. Projektid, mis ei ole kliimaeesmärkidega kooskõlas, ei ole programmi „InvestEU“ määruse alusel rahastamiskõlblikud.

Artikli 8 lõikes 6 ja artikli 8 lõike 6 punktis a on sätestatud, et kestlikkussuunised, milles võetakse asjakohaselt arvesse olulise kahju ärahoidmise põhimõtet, peavad võimaldama tagada kliimamuutustega kohanemiseks vastupanuvõime kliimamuutuse võimalikule kahjulikule mõjule kliimatundlikkuse ja riski hindamise kaudu, sealhulgas asjakohaste kohanemismeetmete abil, ning võtta kliimamuutuste leevendamiseks kulude-tulude analüüsis arvesse kasvuhoonegaaside heite kulu ja kliimamuutuste leevendamise meetmete positiivset mõju.

Artikli 8 lõike 6 punktis e viidatakse hindamissuunistele.

Artikli 8 lõike 6 punkti d kohaselt peavad kestlikkussuunised võimaldama kindlaks teha projektid, mis ei ole kliimaeesmärkide saavutamisega kooskõlas.

Programmi „InvestEU“ määruse II lisas on kindlaks määratud rahastamis- ja investeerimistoimingute tegemiseks kõlblikud valdkonnad. Näiteks energeetikasektori arendamise puhul viidatakse Pariisi kliimakokkuleppe raames võetud kohustustele.

Artikli 8 lõikes 1 on määratletud neli poliitikaharu: kestlik taristu; teadusuuringud, innovatsioon ja digiteerimine; VKEd ning sotsiaalvaldkonna investeeringud ja oskused.

On võimalik, et mõne taristuinvesteeringu puhul on vajalik kliimakindluse tagamine kõigi poliitikaharude raames.

Artikli 8 lõike 1 punktis a on esitatud põhjalik loetelu valdkondadest, mida hõlmab liidu kestliku taristu poliitikaharu: transport, sealhulgas mitmeliigiline transport, liiklusohutus, sealhulgas kooskõlas liidu eesmärgiga kaotada 2050. aastaks surma või raskete vigastustega lõppevad liiklusõnnetused, maantee- ja raudteetaristu uuendamine ja hooldus, energia, eelkõige taastuvenergia, energiatõhusus kooskõlas 2030. aasta energiaraamistikuga, energiasäästule keskenduvad hoonete renoveerimisprojektid ja hoonete integreerimine omavahel ühendatud energia-, salvestus-, digi- ja transpordisüsteemidesse, ühenduste parandamine, digitaalne ühendatus ja selle kättesaadavus, sealhulgas maapiirkondades, tooraine tarnimine ja töötlemine, kosmos, ookeanid, vesi, sealhulgas siseveeteed, jäätmekäitlus kooskõlas jäätmehierarhia ja ringmajandusega, loodus ja muu keskkonnataristu, kultuuripärand, turism, seadmed ja varustus, liikuv vara ja selliste innovatiivsete tehnoloogialahenduste kasutuselevõtmine, mis aitavad kaasa liidu keskkonnaalase või kliimamuutustele vastupanuvõime või sotsiaalse kestlikkuse eesmärkide saavutamisele ning vastavad liidu keskkonnaalase või sotsiaalse kestlikkuse normidele.

Programmi „InvestEU“ kestlikkussuunistes on sätestatud künnis 10 miljonit eurot (käibemaksuta), millest allapoole jäävate projektide puhul tehakse kestlikkuskontroll vastavalt artikli 8 lõikele 5. Mõne künnisest allapoole jääva projekti puhul võib siiski kehtida nõue viia läbi keskkonnamõju hindamine, mis võib hõlmata kliimakindluse tagamise kaalutlusi, nagu on sätestatud muudetud KMH direktiivis (vt peatükk 5 ja D lisa).

A.3.   EUROOPA ÜHENDAMISE RAHASTU

Euroopa ühendamise rahastu määruse põhjenduses 5 osutatakse kliimamuutuste probleemiga tegelemise tähtsusele kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ja viidatakse kliimakindluse tagamisele. Selle põhjenduse kohaselt tuleks selleks, et vältida olukorda, et pikaajalised kliimamuutused hakkavad taristule negatiivselt mõju avaldama, ja tagada projektiga kaasnevate kasvuhoonegaaside heitega seotud kulude arvessevõtmine projekti majanduslikus hindamises, tuleks, kui see on asjakohane, tagada Euroopa ühendamise rahastust toetust saavate projektide puhul kliimakindlus vastavalt juhistele, mille peaks töötama välja komisjon kooskõlas juhistega liidu muude programmide kohta.

Euroopa ühendamise rahastu määruse artiklis 14 on sätestatud hindamiskriteeriumid. Kliimamuutuste leevendamise osas nõutakse artikli 14 lõike 1 punktis l „vastavust liidu ja liikmesriigi energia- ja kliimakavadele, sealhulgas energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttele“. Kliimamuutustega kohanemisega seoses näeb artikli 14 lõige 2 ette, et „taotluste hindamisel sellekohaste kriteeriumide alusel võetakse vajaduse korral arvesse vastupanuvõimet kliimamuutuste kahjulikule mõjule, lähtudes kliimatundlikkus-ja riskihinnangust, sealhulgas asjakohastest kohandamismeetmetest“.

Energiatõhususe esikohale seadmise osas viidatakse Euroopa ühendamise rahastu määruse artikli 2 punktis l esitatud määratluses määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktile 18.

Määruse (EL) 2018/1999 artikli 2 punktis 18 on sätestatud järgmine määratlus: „18) „energiatõhususe esikohale seadmine“ – alternatiivsete kulutõhusate energiatõhususmeetmete võimalikult suurel määral arvesse võtmine energiasüsteemi kavandamise ning poliitiliste ja investeerimisotsuste puhul, et muuta energianõudlus ja -pakkumine tõhusamaks, seda eelkõige energia kulutõhusa säästmise kaudu lõpptarbimises, tarbijakajast lähtuvate algatuste ning energia muundamise, ülekande ja jaotamise tõhustamise kaudu, saavutades samas ikkagi nende otsuste eesmärgid;“.

A.4.   ÜHISSÄTETE MÄÄRUS

Ühissätete määruse põhjenduses 6 on horisontaalsete põhimõtete kohta märgitud, et fondide eesmärke tuleks ellu viia kestliku arengu raames ning seejuures peaks liit edendama keskkonna säilitamise, kaitse ja selle kvaliteedi parandamise eesmärke, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 11 ja artikli 191 lõikes 1, võttes muu hulgas arvesse Pariisi kliimakokkulepet.

Põhjenduses 10 osutatakse kliimamuutustega võitlemise olulisusele kooskõlas liidu kohustustega rakendada muu hulgas Pariisi kliimakokkulepet. Selle põhjenduse kohaselt peaksid fondid toetama tegevust, mis on kooskõlas liidu kliima- ja keskkonnastandardite ja -prioriteetidega ega kahjusta oluliselt keskkonnaeesmärke määruse (EL) 2020/852, s.t taksonoomiamääruse artikli 17 tähenduses. Asjakohased mehhanismid, millega tagatakse toetatavate taristuinvesteeringute kliimakindlus, peaksid olema fondide programmitöö ja rakendamise lahutamatu osa.

Põhjenduses 60 osutatakse korraldusasutuste ja riikide vastutusele: „võttes arvesse 2050. aastaks kliimaneutraalse liidu saavutamise eesmärki, peaksid liikmesriigid tagama taristuinvesteeringute kliimakindluse ning seadma selliste investeeringute valimisel prioriteediks tegevused, mis järgivad energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet“.

Artikli 2 punktis 42 on kliimakindluse tagamine määratletud kui protsess, mille eesmärk on vältida taristu vastuvõtlikkust võimalikele pikaajalistele kliimamõjudele, tagades samas, et järgitakse energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet ja et projektist tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste tase on kooskõlas 2050. aastaks saavutatava kliimaneutraalsuse eesmärgiga.

Horisontaalseid põhimõtteid käsitleva artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et fondide eesmärkide saavutamiseks tegutsetakse kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 11 sätestatud kestliku arengu edendamise eesmärgiga, võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, Pariisi kokkulepet ja põhimõtet „ei kahjusta oluliselt“.

Artikli 73 lõike 2 punktis j on sätestatud, et tegevuste valimisel tagab korraldusasutus selliste taristuinvesteeringute kliimakindluse, mille eeldatav kestvus on vähemalt viis aastat.

Aastate 2014–2020 suurprojektid, mida rakendatakse etapiviisiliselt ka aastatel 2021–2027

Käesolevad taristu kliimakindluse tagamise suunised aastateks 2021–2027 põhinevad parimatel tavadel, kogemustel ja olemasolevatel suunistel, (9) mis on seotud sarnase lähenemisviisi kohaldamisega (ehkki konkreetse õigusliku aluse piires) Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist aastatel 2014-2020 rahastatud suurprojektide puhul.

Käesolevates suunistes ei käsitleta aastate 2014–2020 suurprojekte. Kui mõned erandid välja arvata, on suurprojektid projekti arendustsüklis juba kaugele jõudnud ja nende rakendamisel tuleb järgida aastateks 2014–2020 kehtestatud õiguslikke nõudeid, näiteks suurprojekti taotlusvormi (10) alusel.

Artiklis 118 on sätestatud etapipõhiselt elluviidavate tegevuste tingimused, kuid selles ei käsitleta kliimakindluse tagamise nõuet.

Komisjon on seisukohal, et komisjonis ajavahemikuks 2014–2020 heaks kiidetud suurprojektide puhul, mida täiendava rahastuse toel jätkatakse etapiviisilise rakendamise raames aastatel 2021–2027, ei tuleks kohaldada käesolevate suuniste kohast kliimakindluse tagamise protsessi, tingimusel et nende suurprojektide mõlemad etapid on juba läbinud sellise hindamise kooskõlas kohaldatavate sätetega enne nende heakskiitmist ajavahemikus 2014–2020.

Aastatel 2021–2027 kohaldatakse kliimakindluse tagamise kohustust üldisemalt ja see ei ole enam seotud „suurprojekti“ mõistega.

---

(1)  InvestEU: määrus (EL) 2021/523

(2)  Euroopa ühendamise rahastu: määrus (EL) 2021/1153

(3)  Ühissätete määrus: määrus (EL) 2021/1060

(4)  ERF/Ühtekuuluvusfond: määrus (EL) 2021/1058

(5)  Õiglase ülemineku fond: määrus (EL) 2021/1056

(6)  Taaste- ja vastupidavusrahastu: määrus (EL) 2021/241.

(7)  Komisjoni talituste töödokumendis „Guidance to Member States – Recovery and resilience plans“ (Liikmesriikidele antavad suunised taaste- ja vastupidavuskavade kohta (SWD(2021) 12 final)) innustatakse taristusse tehtavate investeeringute puhul kohaldama programmi „InvestEU“ määruse alusel kehtestatud suuniseid kliimakindluse tagamiseks. Tehnilised suunised olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kohaldamiseks on esitatud komisjoni teatises 2021/C 58/01 taaste- ja vastupidavusrahastu kohta, milles viidatakse taristu kliimakindluse tagamise suunistele aastateks 2021–2027.

(8)  Sotsiaalne kestlikkus hõlmab näiteks puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi.

(9)  Valitud suunised suurprojektide kliimakindluse tagamiseks aastatel 2014–2020:

| — | https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/major_projects_en.pdf |
| --- | --- |

—

https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/major_projects_en.pdf

| — | http://www.eib.org/en/about/documents/footprint-methodologies.htm |
| --- | --- |

—

http://www.eib.org/en/about/documents/footprint-methodologies.htm

| — | http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository/displayDocumentDetails?documentId=422 |
| --- | --- |

—

http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository/displayDocumentDetails?documentId=422

| — | http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository/displayDocumentDetails?documentId=381 |
| --- | --- |

—

http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository/displayDocumentDetails?documentId=381

| — | http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository/displayDocumentDetails?documentId=421 |
| --- | --- |

—

http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository/displayDocumentDetails?documentId=421

| — | http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository |
| --- | --- |

—

http://www.jaspersnetwork.org/plugins/servlet/documentRepository

| — | http://www.jaspersnetwork.org/display/EVE/Workshop+on+climate+change+adaptation%2C+risk+prevention+and+management+in+the+Water+Sector |
| --- | --- |

—

http://www.jaspersnetwork.org/display/EVE/Workshop+on+climate+change+adaptation%2C+risk+prevention+and+management+in+the+Water+Sector

| — | http://www.jaspersnetwork.org/display/EVE/Climate+change+requirements+for+major+projects+in+the+2014-2020+programming+period |
| --- | --- |

—

http://www.jaspersnetwork.org/display/EVE/Climate+change+requirements+for+major+projects+in+the+2014-2020+programming+period

| — | http://www.jaspersnetwork.org/display/EVE/Knowledge+sharing+event+on+climate+adaptation+in+projects |
| --- | --- |

—

http://www.jaspersnetwork.org/display/EVE/Knowledge+sharing+event+on+climate+adaptation+in+projects

| — | http://www.jaspersnetwork.org/display/EVE/Follow-up+on+Climate+Change+Related+Requirements+for+Major+Projects+in+the+2014-2020+Programming+Period |
| --- | --- |

—

http://www.jaspersnetwork.org/display/EVE/Follow-up+on+Climate+Change+Related+Requirements+for+Major+Projects+in+the+2014-2020+Programming+Period

| — | http://www.jaspersnetwork.org/display/EVE/Climate+Change+Adaption+in+Transport+Sector |
| --- | --- |

—

http://www.jaspersnetwork.org/display/EVE/Climate+Change+Adaption+in+Transport+Sector

(10)  Suurprojekti taotlusvorm: komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/207 (ELT L 38, 13.2.2015, lk 1), II lisa „Suurprojekti kohta teabe esitamise vorm“, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:32015R0207.

---

B LISA

Kliimakindluse tagamise dokumentatsioon ja kontrollimine

B.1.   SISSEJUHATUS

Kliimakindluse tagamise protsess ja sellega seotud otsused tuleks dokumenteerida. Muu hulgas on selle dokumentatsiooni eesmärk anda asjaomastele asutustele, investoritele, koostööpartneritele, sidusrühmadele ja teistele isikutele järjepideval ja läbipaistval viisil teavet. Tavaliselt moodustab see dokumentatsioon investeerimisotsuse tegemiseks esitatava dokumentatsiooni olulise osa.

Käesolevas lisas kirjeldatakse sellele dokumentatsioonile esitatavaid üldisi nõudeid. Lisaks peaks projekti elluviija nõuetekohaselt arvesse võtma kohaldatavaid õigusaktidest tulenevaid ja muid nõudeid.

Joonis 21 illustreerib kliimakindluse tagamise dokumentatsiooni komponente juhul, kui mõlemad etapid (hindamine, üksikasjalik analüüs) viiakse läbi mõlema samba puhul (leevendamine, kohanemine).

Joonis 21

Ülevaade kliimakindluse tagamise dokumentatsiooni osadest

Image 21

Kliimakindluse tagamise dokumentatsioon peaks andma sisutiheda ülevaate kliimakindluse tagamise protsessi eri etappidest.

Planeerimisel tuleks ette näha, millal dokumenteeritakse projekti arendustsükli asjaomased toimingud ja etapid ning kuidas kliimakindluse tagamine koordineeritakse muu tegevusega, näiteks KMH protsessiga. Eriti oluline on tagada, et kliimakindluse tagamisega ei hakataks tegelema ajal, mil projekti ülesehitust on juba keeruline muuta.

Kliimakindluse tagamise dokumentatsioon kujutab endast suhteliselt lühikest kokkuvõtet, mis koosneb 10–20 leheküljest; dokumendi pikkus sõltub siiski projekti mahukusest ja keerukusest ning vastastikusest täiendavusest keskkonnamõju hindamisega. Kontrollijal ja sidusrühmadel (nt InvestEU rakenduspartnerid) peaks siiski olema võimalik dokumentatsiooni põhjal päringuid teha ja selle aluseks olevatest dokumentidest rohkem teada saada.

B.2.   KLIIMAKINDLUSE TAGAMISE DOKUMENTATSIOON

Soovituslikult peaks dokumentatsioon sisaldama järgmist.

| — | Sissejuhatus:






  — | kirjeldada taristuprojekti ja anda teavet selle kohta, kuidas projekti raames käsitletakse kliimamuutusi, esitades ka finantsteavet (investeerimiskulud kokku, ELi toetus); |
| --- | --- | --- |

—

Sissejuhatus:

—

kirjeldada taristuprojekti ja anda teavet selle kohta, kuidas projekti raames käsitletakse kliimamuutusi, esitades ka finantsteavet (investeerimiskulud kokku, ELi toetus);

| — | kontaktandmed (nt projekti elluviija organisatsioon). |
| --- | --- |

—

kontaktandmed (nt projekti elluviija organisatsioon).

| — | Kliimakindluse tagamise protsess:






  — | kirjeldada kliimakindluse tagamise protsessi alates esialgsest kavandamisest kuni lõpuleviimiseni, sealhulgas projekti arendustsüklisse integreerimist ja keskkonnaalase hindamise protsessidega (nt KMH) koordineerimist. |
| --- | --- | --- |

—

Kliimakindluse tagamise protsess:

—

kirjeldada kliimakindluse tagamise protsessi alates esialgsest kavandamisest kuni lõpuleviimiseni, sealhulgas projekti arendustsüklisse integreerimist ja keskkonnaalase hindamise protsessidega (nt KMH) koordineerimist.

| — | Kliimamuutuste leevendamine (kliimaneutraalsus):






  — | kirjeldada hindamist ja selle tulemusi; |
| --- | --- | --- |

—

Kliimamuutuste leevendamine (kliimaneutraalsus):

—

kirjeldada hindamist ja selle tulemusi;

| — | kui viidi läbi 2. etapp (üksikasjalik analüüs):






  — | kirjeldada KHG heidet ning võrrelda seda absoluutse ja suhtelise KHG heite piirmääradega. Asjakohasel juhul kirjeldada majanduslikku analüüsi, CO2-heite varikulu kasutamist, valikute analüüsi ja energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte arvessevõtmist; |
| --- | --- | --- |

—

kui viidi läbi 2. etapp (üksikasjalik analüüs):

—

kirjeldada KHG heidet ning võrrelda seda absoluutse ja suhtelise KHG heite piirmääradega. Asjakohasel juhul kirjeldada majanduslikku analüüsi, CO2-heite varikulu kasutamist, valikute analüüsi ja energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte arvessevõtmist;

| — | kirjeldada projekti kooskõla asjakohaste ELi ja riiklike energia- ja kliimakavadega ning ELis 2030. aastaks seatud heite vähendamise eesmärgiga ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga. Kirjeldada, kuidas aitab projekt kaasa nende kavade ja eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

—

kirjeldada projekti kooskõla asjakohaste ELi ja riiklike energia- ja kliimakavadega ning ELis 2030. aastaks seatud heite vähendamise eesmärgiga ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga. Kirjeldada, kuidas aitab projekt kaasa nende kavade ja eesmärkide saavutamisele;

| — | projektide puhul, mille kavandatud eluiga ulatub 2050. aastast kaugemale, kirjeldada käitamise, hoolduse ja käitusest kõrvaldamise kooskõla kliimaneutraalsuse tingimustega; |
| --- | --- |

—

projektide puhul, mille kavandatud eluiga ulatub 2050. aastast kaugemale, kirjeldada käitamise, hoolduse ja käitusest kõrvaldamise kooskõla kliimaneutraalsuse tingimustega;

| — | esitada muu asjakohane teave, näiteks CO2-jalajälje määramise lähtestsenaariumi kohta (vt punkt 3.2.2.3). |
| --- | --- |

—

esitada muu asjakohane teave, näiteks CO2-jalajälje määramise lähtestsenaariumi kohta (vt punkt 3.2.2.3).

| — | Kliimamuutustega kohanemine (vastupanuvõime kliimamuutustele):






  — | kirjeldada hindamist ja selle tulemusi, esitades muu hulgas piisavad üksikasjad kliimatundlikkuse, ohule avatuse ja kliima suhtes haavatavuse analüüsi kohta; |
| --- | --- | --- |

—

Kliimamuutustega kohanemine (vastupanuvõime kliimamuutustele):

—

kirjeldada hindamist ja selle tulemusi, esitades muu hulgas piisavad üksikasjad kliimatundlikkuse, ohule avatuse ja kliima suhtes haavatavuse analüüsi kohta;

| — | kui viidi läbi 2. etapp (üksikasjalik analüüs):






  — | kirjeldada kliimariski hindamist, sealhulgas tõenäosuse ja mõju analüüsi, ning kindlakstehtud kliimariske; |
| --- | --- | --- |

—

kui viidi läbi 2. etapp (üksikasjalik analüüs):

—

kirjeldada kliimariski hindamist, sealhulgas tõenäosuse ja mõju analüüsi, ning kindlakstehtud kliimariske;

| — | kirjeldada, kuidas kindlakstehtud kliimariske asjakohaste kohanemismeetmetega leevendatakse, sealhulgas nende meetmete kindlaksmääramist, hindamist, kavandamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

—

kirjeldada, kuidas kindlakstehtud kliimariske asjakohaste kohanemismeetmetega leevendatakse, sealhulgas nende meetmete kindlaksmääramist, hindamist, kavandamist ja rakendamist;

| — | kirjeldada regulaarse seire ja järelkontrolli vajaduse hindamist, näiteks tulevaste kliimamuutustega seotud kriitilise tähtsusega eelduste osas, ja selle hindamise tulemust; |
| --- | --- |

—

kirjeldada regulaarse seire ja järelkontrolli vajaduse hindamist, näiteks tulevaste kliimamuutustega seotud kriitilise tähtsusega eelduste osas, ja selle hindamise tulemust;

| — | kirjeldada projekti kooskõla kliimamuutustega kohanemist käsitlevate ELi ning vajaduse korral riiklike, piirkondlike ja kohalike strateegiate ja kavadega ning riiklike või piirkondlike katastroofiohu juhtimise kavadega. |
| --- | --- |

—

kirjeldada projekti kooskõla kliimamuutustega kohanemist käsitlevate ELi ning vajaduse korral riiklike, piirkondlike ja kohalike strateegiate ja kavadega ning riiklike või piirkondlike katastroofiohu juhtimise kavadega.

| — | Teave ülekontrollimise kohta (vajaduse korral):






  — | kirjeldada, kuidas ülekontrollimist tehti; |
| --- | --- | --- |

—

Teave ülekontrollimise kohta (vajaduse korral):

—

kirjeldada, kuidas ülekontrollimist tehti;

| — | kirjeldada peamisi järeldusi. |
| --- | --- |

—

kirjeldada peamisi järeldusi.

| — | Võimalik asjakohane lisateave:






  — | võimalikud muud käesolevate suuniste ja muude kohaldatavate dokumentidega nõutavad asjakohased küsimused; |
| --- | --- | --- |

—

Võimalik asjakohane lisateave:

—

võimalikud muud käesolevate suuniste ja muude kohaldatavate dokumentidega nõutavad asjakohased küsimused;

| — | kirjeldada võimalikke kliimakindluse tagamisega seotud ülesandeid, mis on edasi lükatud projekti hilisemasse arendusetappi, näiteks ülesanded, mille täidab töövõtja ehitamise ajal või vara haldaja käitamise ajal; |
| --- | --- |

—

kirjeldada võimalikke kliimakindluse tagamisega seotud ülesandeid, mis on edasi lükatud projekti hilisemasse arendusetappi, näiteks ülesanded, mille täidab töövõtja ehitamise ajal või vara haldaja käitamise ajal;

| — | avaldatud dokumentide loetelu (nt seoses KMH ja muude keskkonnaalaste hindamistega); |
| --- | --- |

—

avaldatud dokumentide loetelu (nt seoses KMH ja muude keskkonnaalaste hindamistega);

| — | projekti elluviijalt kättesaadavate peamiste dokumentide loetelu. |
| --- | --- |

—

projekti elluviijalt kättesaadavate peamiste dokumentide loetelu.

B.3.   KLIIMAKINDLUSE TAGAMISE ÜLEKONTROLLIMINE

Selleks et tagada kliimakindluse tagamise protsessi vastavus kohaldatavatele suunistele ja muudele nõuetele, võib osutuda vajalikuks lasta asjaomast dokumentatsiooni kontrollida sõltumatu eksperdi poolt. See võib olla vajalik näiteks projekti elluviijale, vara omanikule, finantseerimisasutustele, käitajatele, muude sidusrühmadele ja üldsusele.

Põhimõtteliselt moodustavad sõltumatu kontrolli kulud osa projekti arendamise kuludest ja need kannab projekti elluviija.

Tavalisel määratakse sel juhul selgelt kindlaks sõltumatut kontrolli teostava eksperdi (teostavate ekspertide) pädevus, ülesanded, kohustused ja esitatavad dokumendid.

Ülekontrollimine tuleks dokumenteerida projekti elluviijale ja teistele adressaatidele esitatavas aruandes.

Selline ülekontrollimine ei võta finantseerijalt (nt InvestEU rakenduspartnerilt) õigust nõuda projekti hindamise ja investeerimisotsuse ettevalmistamise käigus projekti elluviijalt selgitusi või viia ise läbi kliimakindluse tagamise protsessi hindamine.

---

C LISA

Kliimakindluse tagamine ja projektitsükli juhtimine

C.1.   TAVAPÄRASED PROJEKTITSÜKLI ETAPID JA PROJEKTI ARENDAMISEL ELLU VIIDAV TEGEVUS

Projektitsükli juhtimine on protsess, mis hõlmab projekti tõhusat ja tulemuslikku kavandamist, korraldamist, koordineerimist ja kontrollimist kõigis etappides alates planeerimisest kuni rakendamise ja käitamise ning käitusest kõrvaldamiseni.

| Kogemused näitavad, et kliimakindluse tagamine tuleks integreerida projekti arendustsüklisse algusest peale. |
| --- |

Kogemused näitavad, et kliimakindluse tagamine tuleks integreerida projekti arendustsüklisse algusest peale.

Alljärgneval joonisel on esitatud lihtsustatud ja näitlik ülevaade projektitsükli etappidest ja projekti arendamisel ellu viidavatest tavapärastest tegevustest.

Joonis 22

Ülevaade projektitsükli etappidest ja projekti arendamise tegevustest

Image 22

Alljärgnevas tabelis on esitatud suunav ülevaade seostest projektitsükli etappide, arendaja eesmärkide ja kliimakindluse tagamisega seotud protsesside vahel.

Tabel 8

Etapid, arendaja eesmärgid ning tavapärased protsessid ja analüüsid projektitsüklis

| Projektitsükli etapp | Arendaja eesmärgid | Protsessid ja analüüsid, mis on seotud kliimakindluse tagamise ühe või mitme komponendiga |
| --- | --- | --- |
| Strateegia/planeerimine | Äristrateegia/raamistiku ja elluviidavate projektide kindlaksmääramine (arvestades kliimamuutustega seotud eesmärke KHG heite ja kliimaneutraalsuse osas ning kliimamuutustega seotud riskide esialgset hindamist, nt piirkonna/koridori ja/või projektiliigi/-rühma tasandil) | Süsteemi analüüs ja planeerimine


Süsteemi arendamise viiside kindlaksmääramine (nt taristu, organisatsioon/asutus ja käitamine/hooldus)


Ärimudeli väljatöötamine


Kavandatud meetmete/projektide ettevalmistamine


Strateegiline keskkonnahindamine (KSH)


Teostatavuse eeluuring |
| Teostatavus/kavandamine | Arendusvalikute ja tegevuskava kindlaksmääramine (sellise projektivaliku kindlaksmääramine, mis maksimeerib kliimamuutuste leevendamise mõju, ning projekti üksikasjalik kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamine – sh soovitused käitamiseks ja hoolduseks) | Teostatavusuuring


Valikute analüüs


Lepingute kavandamine


Tehnoloogia valik


Projekteerimisele eelnevad uuringud ja dokumentatsiooni koostamine


Kulude hindamine, finants-majanduslik modelleerimine


Täielik keskkonna- ja sotsiaalmõju hindamine (KMH, KSMH), keskkonna- ja sotsiaalmeetmete kava koostamine


Kliimakindluse tagamine, nt 1) kontrollimine, kas projekt on kooskõlas 2030. ja 2050. aastaks seatud kliimaeesmärkidega; 2) vähese CO2-heitega valikute ja lahenduste otsimine, võttes KHG heite kulusid arvesse kulude-tulude analüüsis ja alternatiivide võrdluses, ning energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte rakendamine; ning 3) kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamine, sealhulgas kohanemismeetmete kindlaksmääramine, hindamine ja rakendamine |
| Hanked/ehitamine | Vara detailne projekteerimine ja ehitamine | Detailne insenertehniline projekteerimine


Projekteerimine, hanked ja ehituse juhtimine tervikteenusena


Kliimakindluse tagamine (vt eespool), võttes nõuetekohaselt arvesse lepingu vormi (nt FIDICi punane raamat vs. FIDICi kollane raamat), et tagada KHG heite ja kliimamuutustele vastupanuvõime kavandatud tase |
| Käitamine/hooldus | Vara käitamine ja hooldamine ning vara ja selle toimimise seire ja täiustamine | Vara haldamine, käitamine ja hooldamine, nt käitamise ja hoolduse kava, mille eesmärk on tagada taristu ja teenuste taseme kestlikkus, võttes nõuetekohaselt arvesse kliimariske, ning mis hõlmab taristu ja käitamise tõhusat ja tulemuslikku seiret, kliimanähtuste integreerimist (nt vahejuhtumite register) ning kasutajate hoiatamise ja reageerimise süsteeme


Kliimakindluse tagamine (vt eespool), sealhulgas KHG heite ja kliimamuutuste mõju/riskide seire (koos situatsiooniplaanidega) (näiteks kui ajakohastatud üleujutusriskiandmete põhjal suurendatakse üleujutuskaitse kõrgust) |
| Käitusest kõrvaldamine | Käitusest kõrvaldamine ja kohustuste haldamine | Käitusest kõrvaldamise kava (arvestades muu hulgas asjaolu, et enamikul juhtudel toimub käitusest kõrvaldamine KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse, keskkonnaeesmärkidele olulise kahju ärahoidmise põhimõtte ning muutuva kliima kontekstis, pidades silmas, et kliimamuutuste mõju ja riskid võivad olla märkimisväärselt muutunud (nt suurenenud üleujutusrisk) |

Projektitsükli etapp

Arendaja eesmärgid

Protsessid ja analüüsid, mis on seotud kliimakindluse tagamise ühe või mitme komponendiga

Strateegia/planeerimine

Äristrateegia/raamistiku ja elluviidavate projektide kindlaksmääramine (arvestades kliimamuutustega seotud eesmärke KHG heite ja kliimaneutraalsuse osas ning kliimamuutustega seotud riskide esialgset hindamist, nt piirkonna/koridori ja/või projektiliigi/-rühma tasandil)

Image 23
Süsteemi analüüs ja planeerimine

Image 24
Süsteemi arendamise viiside kindlaksmääramine (nt taristu, organisatsioon/asutus ja käitamine/hooldus)

Image 25
Ärimudeli väljatöötamine

Image 26
Kavandatud meetmete/projektide ettevalmistamine

Image 27
Strateegiline keskkonnahindamine (KSH)

Image 28
Teostatavuse eeluuring

Teostatavus/kavandamine

Arendusvalikute ja tegevuskava kindlaksmääramine (sellise projektivaliku kindlaksmääramine, mis maksimeerib kliimamuutuste leevendamise mõju, ning projekti üksikasjalik kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamine – sh soovitused käitamiseks ja hoolduseks)

Image 29
Teostatavusuuring

Image 30
Valikute analüüs

Image 31
Lepingute kavandamine

Image 32
Tehnoloogia valik

Image 33
Projekteerimisele eelnevad uuringud ja dokumentatsiooni koostamine

Image 34
Kulude hindamine, finants-majanduslik modelleerimine

Image 35
Täielik keskkonna- ja sotsiaalmõju hindamine (KMH, KSMH), keskkonna- ja sotsiaalmeetmete kava koostamine

Image 36
Kliimakindluse tagamine, nt 1) kontrollimine, kas projekt on kooskõlas 2030. ja 2050. aastaks seatud kliimaeesmärkidega; 2) vähese CO2-heitega valikute ja lahenduste otsimine, võttes KHG heite kulusid arvesse kulude-tulude analüüsis ja alternatiivide võrdluses, ning energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte rakendamine; ning 3) kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamine, sealhulgas kohanemismeetmete kindlaksmääramine, hindamine ja rakendamine

Hanked/ehitamine

Vara detailne projekteerimine ja ehitamine

Image 37
Detailne insenertehniline projekteerimine

Image 38
Projekteerimine, hanked ja ehituse juhtimine tervikteenusena

Image 39
Kliimakindluse tagamine (vt eespool), võttes nõuetekohaselt arvesse lepingu vormi (nt FIDICi punane raamat vs. FIDICi kollane raamat), et tagada KHG heite ja kliimamuutustele vastupanuvõime kavandatud tase

Käitamine/hooldus

Vara käitamine ja hooldamine ning vara ja selle toimimise seire ja täiustamine

Image 40
Vara haldamine, käitamine ja hooldamine, nt käitamise ja hoolduse kava, mille eesmärk on tagada taristu ja teenuste taseme kestlikkus, võttes nõuetekohaselt arvesse kliimariske, ning mis hõlmab taristu ja käitamise tõhusat ja tulemuslikku seiret, kliimanähtuste integreerimist (nt vahejuhtumite register) ning kasutajate hoiatamise ja reageerimise süsteeme

Image 41
Kliimakindluse tagamine (vt eespool), sealhulgas KHG heite ja kliimamuutuste mõju/riskide seire (koos situatsiooniplaanidega) (näiteks kui ajakohastatud üleujutusriskiandmete põhjal suurendatakse üleujutuskaitse kõrgust)

Käitusest kõrvaldamine

Käitusest kõrvaldamine ja kohustuste haldamine

Image 42

Lisaks on tõenäoline, et KSH ja KMH menetluste tulemusena nähakse ette keskkonnaalased leevendusmeetmed. Need tuleks kajastada kas vastava kava/programmi vastuvõtmise otsuses (KSH menetluse tulemusena) ja/või projekti teostusloas (KMH vajalikkuse hindamise või KMH menetluse tulemusena) ning ehitustööde hanke dokumentides, sealhulgas seoses kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega.

Olukorras, kus nii kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmed, mis tulenevad kliimakindluse tagamise protsessist, kui ka KSH ja KMH menetlustest tulenevad keskkonnaalased leevendusmeetmed kajastatakse hankedokumentides, tuleb olla eriti tähelepanelik ning võtta arvesse näiteks FIDICi (1) punase raamatu ja FIDICi kollase raamatu vahelisi erinevusi.

Kliimakindluse tagamise integreerimine projektitsükli juhtimisse koos nt keskkonnaalaste hindamistega võimaldab luua sünergiat ning võib aidata säästa aega ja kulusid.

C.2.   STRATEEGIA-/PLANEERIMISETAPP JA PROJEKTI ELLUVIIJA

Organisatsiooniline üksus, kes võtab konkreetse taristuprojekti puhul projekti elluviija või projektijuhi rolli, ei pruugi osaleda strateegia-/planeerimisetapi esialgsete otsuste tegemisel.

Projektitsükli eri etappides võivad kliimakindluse tagamisel juhtrolli täita eri osalised, näiteks teostatavus-/kavandamisetapis võib seda teha projekti elluviija, strateegia-/planeerimisetapis ametiasutused ning hilisemates etappides vara omanikud ja haldajad.

Seda aspekti illustreerib järgmine joonis:

Joonis 23

Projekti elluviija osalemine projekti eri etappides

Image 43

Projekti elluviija peaks kliimakindluse tagamise integreerima projekti arendustsüklisse nii varakult kui võimalik. See hõlmab arusaamist sellest, kuidas kliimamuutusi on projekti arendustsükli varasemates etappides käsitletud.

C.3.   NÄITED KLIIMAKINDLUSE TAGAMISEGA SEOSES KÄSITLETAVATEST KÜSIMUSTEST PROJEKTITSÜKLI ETAPPIDES

Kliimakindluse tagamine on pidev protsess, millega tuleb tegeleda kõikides asjakohastes etappides ning nendega seotud protsessides ja analüüsides. Nii tagatakse, et projekti raames suudetakse optimaalselt integreerida asjakohased kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamise meetmed (2) (3) ja leevendamisvõimalused.

| Kuigi projekti arendamise protsessi kujutatakse tavaliselt lineaarse protsessina, ei kulge see tegelikkuses nii sirgjooneliselt. Projektid ei pruugi liikuda sujuvalt etapist etappi, vaid võivad mõnes etapis seiskuda või siis võidakse pöörduda tagasi varasematesse etappidesse. Sama kehtib kliimakindluse tagamise kohta. |
| --- |

Kuigi projekti arendamise protsessi kujutatakse tavaliselt lineaarse protsessina, ei kulge see tegelikkuses nii sirgjooneliselt. Projektid ei pruugi liikuda sujuvalt etapist etappi, vaid võivad mõnes etapis seiskuda või siis võidakse pöörduda tagasi varasematesse etappidesse. Sama kehtib kliimakindluse tagamise kohta.

Kliimakindluse tagamisega tegelemine projekti kõikides etappides võib tekitada vajaduse käsitleda järgmisi küsimusi/analüüse – ja neid ei tohiks käsitleda eraldi kõigist teistest aspektidest, mis tavaliselt moodustavad osa heast projekti ettevalmistamise protsessist.

Image 44

STRATEEGIA-/PLANEERIMISETAPIS otsuste tegemisel tuleks muu hulgas kaaluda vähesaastavaid meetmeid, sealhulgas seda, kas projekt aitab kaasa kasvuhoonegaaside netonullheite ja kliimaneutraalsuse saavutamisele 2050. aastaks, ning keskkonnaeesmärkidele olulise kahju ärahoidmise põhimõtet. Samuti tuleb teha kliima suhtes haavatavuse esmane hindamine. Strateegia-/planeerimisetapi stsenaariumides tuleks käsitleda peamisi kliimamuutustega seotud küsimusi.

Esimesed analüüsid ja ettevalmistused projekti jaoks tõhusa ja tulemusliku käitamis- ja hooldusstrateegia väljatöötamiseks algavad strateegia-/planeerimisetapis. Selles etapis käsitletakse ka finantseerimisstrateegiat ning enamasti on asjakohane võtta analüüsides arvesse kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud kaalutlusi.

Kliimamuutuste leevendamise käsitlemisel on strateegia-/planeerimisetapp sageli oluliste otsuste tegemise etapp, eriti kuna selle ulatus ei piirdu taristu arendamisega seotud küsimustega, vaid see hõlmab ka kõiki süsteemi toimimises ja organisatsioonis / institutsioonilises korralduses tehtavaid vajalikke muudatusi.

Selles etapis tehtavad otsused on enamikul juhtudel (kõige suurema) kriitilise tähtsusega ja need on peamised KHG heite vähendamise tegurid, mis võimaldavad saavutada projekti täieliku kliimamuutuste leevendamise potentsiaali.

Mõne sektori puhul sõltub väljavalitud projekti üldine mõju suuresti asjaolust, et projekt on osa strateegiast, s.t projektist tulenev kasu saavutatakse täiel määral ainult siis, kui rakendatakse ka strateegiaga ette nähtud täiendavaid meetmeid ja tegureid. See kehtib eelkõige transpordisektori kohta, aga ka muude sektorite (nt linnaarendus) kohta.

Peamised strateegia väljatöötamisel/planeerimisel käsitletavad näitajad on CO2-ekvivalendiga seotud põhilised tulemusnäitajad ja sihttasemed, mis pannakse paika strateegia-/planeerimisetapis.

Kliimamuutustega kohanemise käsitlemisel peaks strateegia-/planeerimisetapp tavaliselt hõlmama (strateegilist) kliima suhtes haavatavuse hindamist, mille eesmärk on teha kindlaks võimalikud kliimamõjud ja -riskid ning mis toetab üksikasjaliku kliimamuutuste suhtes haavatavuse hindamise ja riskihindamise kavandamist.

Image 45

Projekti tehnilisi aspekte käsitletakse üksikasjalikult tavaliselt TEOSTATAVUS-/KAVANDAMISETAPIS. Näiteks tehnoloogia lõplik valik võib sõltuda sellest, kas peamiste eesmärkide hulgas on kliimamuutuste leevendamine ja kliimaneutraalsus 2050. aastaks. See võib anda ka täiendava keskkonnaalase panuse ja tuua kasu kliimamuutuste seisukohast.

| Suurem osa üksikasjalikust kliimakindluse tagamise protsessist viiakse sageli läbi teostatavus-/kavandamisetapis. Käesolevate suuniste peatükk 3 sisaldab põhjalikumat teavet kliimakindluse tagamise protsessi kohta ja peatükis 5 kirjeldatakse seoseid keskkonnamõju hindamisega. |
| --- |

Suurem osa üksikasjalikust kliimakindluse tagamise protsessist viiakse sageli läbi teostatavus-/kavandamisetapis. Käesolevate suuniste peatükk 3 sisaldab põhjalikumat teavet kliimakindluse tagamise protsessi kohta ja peatükis 5 kirjeldatakse seoseid keskkonnamõju hindamisega.

Kliima suhtes haavatavuse ja kliimariskide hindamine hõlmab tavaliselt selliseid aspekte nagu asukoha valik ja projekteerimisvalikud ning muid teostatavusega seotud aspekte, nagu projekti sisendid ning rahalised, majanduslikud, käitamise ja juhtimise, õiguslikud, keskkonnaalased, sotsiaalse kaasatuse ja juurdepääsu küsimused.

Image 46

Eesmärk on tagada, et pärast asjakohaste kohanemismeetmete integreerimist vähenevad kliimamuutuste mõjust tulenevad riskid vastuvõetava tasemeni. Vastuvõetavate jääkriskide tase määratakse tavaliselt eelnevalt kindlaks, näiteks kliimakindluse tagamise kavandamisel. HANKE-/EHITAMISETAPIS tuleb muu hulgas tagada, et projekt kajastaks täielikult kliimakindlust, mis saavutati eelmiste etappide tulemusena (näiteks juhul, kui töövõtjal on võimalik pakkuda välja alternatiivseid tehnilisi lahendusi, ei tohiks need vähendada ambitsioonitaset ega kavandatud vastupanuvõime taset). Kaaluda tuleks ka KHG heite minimeerimist ehitamise ajal.

Image 47

KÄITAMIS-/HOOLDUSETAPIS rakendatakse vastavaid leevendamis- ja kohanemismeetmeid ning jälgitakse nende meetmete tõhusust, sealhulgas projekti mõju keskkonnale (nt KHG heide) ja kliimamuutuste mõju projektile. Süsteemi jaoks tuleks välja töötada tõhus ja tulemuslik käitamis- ja hooldusstrateegia, millega tagatakse taristu ja teenuste taseme kestlikkus, vähendades samal ajal asjakohaselt kliimariske.

Nagu eespool mainitud, algab sedalaadi analüüs strateegia-/planeerimisetapis. Käsitleda tuleb taristu ja selle käitamise tõhusat ja tulemuslikku seiret, kliimanähtuste integreerimist (nt vahejuhtumite register) ning kasutajate hoiatamise ja reageerimise süsteeme. Samuti tuleks käsitleda seiret ja protseduure, mille eesmärk on minimeerida eriti ohtlike juhtumite mõju, käitamise halvenemise või täieliku peatumise aktsepteeritavust (sõltuvalt asukohast ja teenindatavast piirkonnast/kasutajatest – nt elamupiirkond vs. haigla) ning inimeste ja vara täielikku kaitset (nt reisijate ja sõidukite evakueerimis- ja juurdepääsualad metroosüsteemis).

Image 48

KÄITUSEST KÕRVALDAMISE ETAPP leiab enamiku aastatel 2021–2027 rahastatavate taristuprojektide puhul aset pärast 2050. aastat KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse ning keskkonnaeesmärkidele olulise kahju ärahoidmise põhimõtte kontekstis. Sama aja jooksul toovad kliimamuutused kaasa muutusi mitmesugustes kliimaohtudes. Need asjaolud võivad mõjutada analüüsi ja otsuseid projekti arendustsükli varasemates etappides.

C.4.   PROJEKTITSÜKLI JUHTIMINE JA KLIIMAMUUTUSTE LEEVENDAMINE

Alljärgnev joonis annab ülevaate seostest projektitsükli juhtimise ja kliimamuutuste leevendamise vahel.

Joonis 24

Ülevaade seostest projektitsükli juhtimise ja kliimamuutuste leevendamise vahel

Image 49

Järgmises tabelis on esitatud suunav ülevaade seostest projektitsükli juhtimise ja kliimamuutuste leevendamise vahel projekti eri etappides.

Tabel 9

Ülevaade projektitsükli juhtimisest ja kliimamuutuste leevendamisest

| Projektitsükli etapid | Arendaja eesmärgid | Protsessid ja analüüsid | Projekt, mis on kooskõlas KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse eesmärgiga 2050. aastal (või usaldusväärse trajektooriga 2050. aasta eesmärgi saavutamiseni, kui projekti eluiga on lühem) |
| --- | --- | --- | --- |
| Strateegia/ planeerimine | Esialgse ulatuse ja äristrateegia kindlaksmääramine
  Arendusvalikute ja tegevuskava kindlaksmääramine | — | Ärimudeli väljatöötamine |

Projektitsükli etapid

Arendaja eesmärgid

Protsessid ja analüüsid

Projekt, mis on kooskõlas KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse eesmärgiga 2050. aastal (või usaldusväärse trajektooriga 2050. aasta eesmärgi saavutamiseni, kui projekti eluiga on lühem)

Strateegia/ planeerimine

Esialgse ulatuse ja äristrateegia kindlaksmääramine

Arendusvalikute ja tegevuskava kindlaksmääramine

—

Ärimudeli väljatöötamine

| — | Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH) |
| --- | --- |

—

Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH)

| — | Kontseptuaalne projekt |
| --- | --- |

—

Kontseptuaalne projekt

| — | Asukoha valik |
| --- | --- |

—

Asukoha valik

| — | Lepingute kavandamine |
| --- | --- |

—

Lepingute kavandamine

| — | Tehnoloogia valik |
| --- | --- |

—

Tehnoloogia valik

| — | Kulude hindamine, finants-majanduslik modelleerimine |
| --- | --- |

—

Kulude hindamine, finants-majanduslik modelleerimine

| — | Teostatavuse eeluuring |
| --- | --- |

—

Teostatavuse eeluuring

| — | KSMH ulatuse ja lähtestsenaariumi kindlaksmääramine |
| --- | --- |

—

KSMH ulatuse ja lähtestsenaariumi kindlaksmääramine

Image 50
Täpsustada projekti analüüsi, pidades silmas kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamist 2050. aastaks, ringmajandust ja KHG heite puhul olelusringi hindamise kasutamist, käsitledes ka asjakohaseid alternatiive

Image 51
Otsida vähese CO2-heitega lahendusi

Image 52
Kui see on asjakohane, teha KHG heite põhjalik analüüs vastavalt EIP CO2-jalajälje määramise metoodikale

Image 53
Nimetada kliimakindluse tagamise juht ja kavandada kliimakindluse tagamise protsess

Teostatavus/kavandamine

Ulatuse ja tegevuskava lõplik kindlaksmääramine

| — | Projekteerimisele eelnevad uuringud ja dokumentatsiooni koostamine |
| --- | --- |

—

Projekteerimisele eelnevad uuringud ja dokumentatsiooni koostamine

| — | Kulude hindamine, finants-majanduslik modelleerimine |
| --- | --- |

—

Kulude hindamine, finants-majanduslik modelleerimine

| — | Täielik KSMH ning keskkonna- ja sotsiaalmeetmete kava koostamine |
| --- | --- |

—

Täielik KSMH ning keskkonna- ja sotsiaalmeetmete kava koostamine

| — | Puuetega inimeste juurdepääsu tagamine |
| --- | --- |

—

Puuetega inimeste juurdepääsu tagamine

Image 54
Nimetada kliimakindluse tagamise juht ja kavandada kliimakindluse tagamise protsess (kui seda ei ole veel tehtud)

Image 55
Kliimakindluse tagamine, nt 1) veendumine, et projekt on kooskõlas 2050. aastaks KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisega ning energiatõhususe esikohale seadmise ja keskkonnaeesmärkidele olulise kahju ärahoidmise põhimõtetega; 2) vähese CO2-heitega valikute ja lahenduste otsimine, võttes KHG heite kulusid arvesse kulude-tulude analüüsis ja alternatiivide võrdluses

Hanked/ ehitamine

Vara detailne projekteerimine ja ehitamine

| — | Detailne insenertehniline projekteerimine |
| --- | --- |

—

Detailne insenertehniline projekteerimine

| — | Projekteerimine, hanked ja ehituse juhtimine tervikteenusena |
| --- | --- |

—

Projekteerimine, hanked ja ehituse juhtimine tervikteenusena

Image 56

Käitamine/hooldus

Vara käitamine, hooldamine ja täiustamine

| — | Vara haldamine |
| --- | --- |

—

Vara haldamine

| — | Käitamine ja hooldus |
| --- | --- |

—

Käitamine ja hooldus

Image 57

Käitusest kõrvaldamine

Käitusest kõrvaldamine ja kohustuste haldamine

| — | Käitusest kõrvaldamise kava |
| --- | --- |

—

Käitusest kõrvaldamise kava

Image 58

C.5.   PROJEKTITSÜKLI JUHTIMINE JA KLIIMAMUUTUSTEGA KOHANEMINE

Alljärgnev joonis annab illustratiivse ülevaate seostest projektitsükli juhtimise ja kliimamuutustega kohanemise vahel.

Joonis 25

Ülevaade seostest projektitsükli juhtimise ja kliimamuutustega kohanemise vahel

Image 59

Järgmises tabelis on esitatud suunav ülevaade seostest projektitsükli juhtimise ja kliimamuutustega kohanemise vahel projekti eri etappides.

Tabel 10

Ülevaade projektitsükli juhtimisest ja kliimamuutustega kohanemisest

| Projektitsükli etapid | Arendaja eesmärgid | Protsessid ja analüüsid | Haavatavuse hindamine | Riskihindamine | Kohanemisvõimalused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Strateegia/planeerimine | Esialgse ulatuse ja äristrateegia kindlaksmääramine
  Arendusvalikute ja tegevuskava kindlaksmääramine | — | Ärimudeli väljatöötamine |

Projektitsükli etapid

Arendaja eesmärgid

Protsessid ja analüüsid

Haavatavuse hindamine

Riskihindamine

Kohanemisvõimalused

Strateegia/planeerimine

Esialgse ulatuse ja äristrateegia kindlaksmääramine

Arendusvalikute ja tegevuskava kindlaksmääramine

—

Ärimudeli väljatöötamine

| — | Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH) |
| --- | --- |

—

Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH)

| — | Kontseptuaalne projekt |
| --- | --- |

—

Kontseptuaalne projekt

| — | Asukoha valik |
| --- | --- |

—

Asukoha valik

| — | Lepingute kavandamine |
| --- | --- |

—

Lepingute kavandamine

| — | Tehnoloogia valik |
| --- | --- |

—

Tehnoloogia valik

| — | Kulude prognoos |
| --- | --- |

—

Kulude prognoos

| — | Keskkonna- ja sotsiaalmõju hindamise (KMH, KSMH) ulatuse ja lähtestsenaariumi kindlaksmääramine |
| --- | --- |

—

Keskkonna- ja sotsiaalmõju hindamise (KMH, KSMH) ulatuse ja lähtestsenaariumi kindlaksmääramine

| — | Teostatavuse eeluuring |
| --- | --- |

—

Teostatavuse eeluuring

Image 60
Kaaluda, kuidas praegune ja tulevane kliima võiks mõjutada projekti edukust, pidades silmas vara kasutusiga

Image 61
Kaaluda projekteerimisvalikutega seotud kliimariske

Image 62
Võtta asukoha valikul arvesse haavatavust kliima suhtes

Image 63
Tundlikkuse analüüs, mis hõlmab tehnoloogialahendusi ja nõutavaid parameetreid

Image 64
Riskihindamine

Image 65
Teha kindlaks kohanemisvõimalused ja kasu (väiksemad riskid/kahjud)

Image 66
Esitada kulude prognoosid, hinnata kohanemisvõimalusi

Image 67
Määrata kindlaks kliimamuutuste kahjuliku mõju jääkriski vastuvõetav tase

Image 68
Teha kindlaks riskid (üldisemal tasandil) ja kohanemismeetmed ning hinnata neid, analüüsides kliimamuutustest tingitud keskkonna- ja sotsiaalmuutusi, mis võivad projekti mõjutada (nt suurendada nõudlust niisutuse järele, mis põhjustab konflikti veevarude pärast), ning seda, kuidas kliimatingimuste muutumine võib mõjutada projekti keskkonnaalast ja sotsiaalset tulemuslikkust (nt suurendada olemasolevat sotsiaalset ja/või soolist ebavõrdsust)

Image 69
Nimetada kliimakindluse tagamise juht ja kavandada kliimakindluse tagamise protsess

Teostatavus/kavandamine

Ulatuse ja tegevuskava lõplik kindlaksmääramine

| — | Projekteerimisele eelnevad uuringud ja dokumentatsiooni koostamine |
| --- | --- |

—

Projekteerimisele eelnevad uuringud ja dokumentatsiooni koostamine

| — | Kulude hindamine, finants-majanduslik modelleerimine |
| --- | --- |

—

Kulude hindamine, finants-majanduslik modelleerimine

| — | Täielik KSMH ning keskkonna- ja sotsiaalmeetmete kava koostamine |
| --- | --- |

—

Täielik KSMH ning keskkonna- ja sotsiaalmeetmete kava koostamine

| — | Teostatavusuuring |
| --- | --- |

—

Teostatavusuuring

Image 70
Nimetada kliimakindluse tagamise juht ja kavandada kliimakindluse tagamise protsess (kui seda ei ole veel tehtud)

Image 71
Kliimamuutuste suhtes kõige tundlikumate nõutavate parameetrite täiendav analüüs

Image 72
Analüüsida kliimariske ja testida kriitilise tähtsusega projektielementide vastupidavust praeguses ja tulevases kliimas

Image 73
Teha kindlaks kohanemisvõimalused ja kasu (väiksemad riskid/kahjud)

Image 74
Esitada kulude prognoosid, hinnata kohanemisvõimalusi

Image 75
Teha kindlaks riskid ja kohanemismeetmed ning hinnata neid, analüüsides üksikasjalikult kliimamuutustest tingitud keskkonna- ja sotsiaalmuutusi, mis võivad projekti mõjutada, ning seda, kuidas kliimatingimuste muutumine võib mõjutada projekti keskkonnaalast ja sotsiaalset tulemuslikkust. Lisada projektile meetmed keskkonda ja ühiskonda mõjutavate riskide juhtimiseks. Käsitleda puuetega inimeste juurdepääsuvõimalusi.

Image 76
Teostatavusuuringus võtta arvesse ja kirjeldada projekti haavatavust kliima suhtes ja projektiga seotud kliimariske, mis hõlmavad kõiki teostatavusvaldkondi, nt projekti sisendid, projekti asukoht, rahalised ja majanduslikud küsimused, käitamine ja juhtimine, õiguslikud, keskkonna- ja sotsiaalaspektid ning asjakohased kohanemisvõimalused

Hanked/ehitamine

Vara detailne projekteerimine ja ehitamine

| — | Detailne insenertehniline projekteerimine |
| --- | --- |

—

Detailne insenertehniline projekteerimine

| — | Projekteerimine, hanked ja ehituse juhtimine tervikteenusena |
| --- | --- |

—

Projekteerimine, hanked ja ehituse juhtimine tervikteenusena

Image 77
Viimistleda kliimamuutustele vastupanuvõime suurendamise meetmed, mis valiti välja projekteerimisele eelnevate uuringute ja dokumentatsiooni koostamise tulemusena, ning lisada lõplikud kokkulepitud meetmed detailsesse insenertehnilisse projekti

Image 78
Ajakohastada varasemat tundlikkusanalüüsi, kliima suhtes haavatavuse hindamist ja riskihindamist, määrata kindlaks kohanemisvõimalused ja integreerida need projekti

Image 79
Projekteerimine, hanked ja ehituse juhtimine tervikteenusena, millega näidatakse, et projekti mõjutavaid praeguseid ja tulevasi kliimariske on hinnatud ning vajaduse korral on sellesse integreeritud vastupanuvõime suurendamise meetmed, mis on kajastatud näiteks kliimamuutustele vastupanuvõime tegevuskavas

Käitamine/hooldus

Vara käitamine, hooldamine ja täiustamine

| — | Vara haldamine |
| --- | --- |

—

Vara haldamine

| — | Käitamine ja hooldus |
| --- | --- |

—

Käitamine ja hooldus

Image 80

Käitusest kõrvaldamine

Käitusest kõrvaldamine ja kohustuste haldamine

| — | Käitusest kõrvaldamise kava |
| --- | --- |

—

Käitusest kõrvaldamise kava

Image 81

C.6.   PROJEKTITSÜKLI JUHTIMINE JA KESKKONNAALASED HINDAMISED (KMH, KSH)

Joonis 20 annab ülevaate projektitsükli juhtimise ja keskkonnaalaste hindamiste (nt KMH, KSH) vahelistest seostest.

Järgmises tabelis on esitatud suunav ülevaade KMH ja KSH ning projektitsükli etappide seostest.

Tabel 11

Ülevaade projektitsükli juhtimisest ja keskkonnaalastest hindamistest (KMH, KMH)

| Projektitsükli etapid | Arendaja eesmärgid | Keskkonnaalased hindamised | Selgitus |
| --- | --- | --- | --- |
| Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH) |
| Strateegia/planeerimine | Esialgse ulatuse ja äristrateegia kindlaksmääramine | Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH) | Määratleda peamised kliimamuutustega seotud küsimused, sealhulgas KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse saavutamine 2050. aastaks, rahvusvahelisel, ELi või liikmesriigi tasandil kehtestatud keskkonnakaitse-eesmärgid, mis on kava seisukohast asjakohased, ning viis, kuidas neid eesmärke ja keskkonnakaalutlusi on kava koostamisel arvesse võetud, samuti vastupanuvõime kliimamuutustele. Hinnata kriitilise tähtsusega küsimusi, mida tuleb KSH raames kliimamuutustega seoses käsitleda. Määrata kindlaks kliimaprobleemid ja -mõju. Vastavalt asjakohasusele käsitleda keskkonnamõju strateegilise hindamise (ja muude keskkonnaalaste hindamiste) raames kliimamuutusi. |
| Keskkonnamõju hindamine (KMH) |
| Teostatavus/kavandamine | Arendusvalikute ja tegevuskava kindlaksmääramine
  Ulatuse ja tegevuskava lõplik kindlaksmääramine | KMH vajaduse hindamine (vastavalt asjakohasusele) | Pädev asutus teeb otsuse selle kohta, kas KMH on vajalik. Selle etapi lõpus tuleb teha otsus KMH vajalikkuse kohta ja see avalikustada. NB! KMH direktiivi II lisaga hõlmatud projektide puhul, mille hindamisel leiti, et KMH ei ole vajalik, võib siiski olla vaja viia läbi kliimakindluse tagamise protsess. |
| KMH ulatuse kindlaksmääramine (vastavalt asjakohasusele) | Direktiivis on sätestatud, et arendajatel on õigus taotleda pädevalt asutuselt arvamust, milles määratakse kindlaks hindamise sisu ja ulatus ning KMH aruandes esitatav teave. |
| KMH aruanne | Hindamise viib läbi arendaja või tema nimel tegutsev ekspert (tegutsevad eksperdid). Hindamistulemused esitatakse KMH aruandes, mis sisaldab järgmist: teave projekti kohta, lähtestsenaarium, projekti tõenäoline oluline mõju, väljapakutud alternatiivid, olulise kahjuliku mõju leevendamise võimalused ja meetmed, samuti mittetehniline kokkuvõte ja võimalik KMH direktiivi IV lisas sätestatud lisateave. |
| Teavitamine ja konsulteerimine | KMH aruanne tehakse läbivaatamiseks kättesaadavaks keskkonnaküsimustega tegelevatele ametiasutustele, kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning üldsusele. Neile antakse võimalus projekti ja selle keskkonnamõju kohta märkusi esitada. |
| Otsuse tegemine ja teostusloa andmine | Pädev asutus vaatab läbi KMH aruande, sealhulgas konsulteerimise käigus saadud märkused, hindab projekti mõju iga üksikjuhtumi puhul eraldi ja esitab põhjendatud järelduse selle kohta, kas projekt avaldab keskkonnale olulist mõju. See järeldus kajastatakse lõplikus otsuses teostusloa kohta. |
| Teave teostusloa kohta | Üldsust teavitatakse teostusloa kohta tehtud otsusest ja üldsusel on õigus läbivaatamismenetlusele. |
| Hanked/ehitamine | Vara detailne projekteerimine ja ehitamine | Seire (vastavalt asjakohasusele) | Projekti ehitus- ja käitamisetapis peab arendaja seirama kindlakstehtud olulist kahjulikku mõju keskkonnale ja selle leevendamiseks võetavaid meetmeid. |
| Käitamine/hooldus | Vara käitamine, hooldamine ja täiustamine |
| Käitusest kõrvaldamine | Käitusest kõrvaldamine ja kohustuste haldamine |

Projektitsükli etapid

Arendaja eesmärgid

Keskkonnaalased hindamised

Selgitus

Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH)

Strateegia/planeerimine

Esialgse ulatuse ja äristrateegia kindlaksmääramine

Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH)

Määratleda peamised kliimamuutustega seotud küsimused, sealhulgas KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse saavutamine 2050. aastaks, rahvusvahelisel, ELi või liikmesriigi tasandil kehtestatud keskkonnakaitse-eesmärgid, mis on kava seisukohast asjakohased, ning viis, kuidas neid eesmärke ja keskkonnakaalutlusi on kava koostamisel arvesse võetud, samuti vastupanuvõime kliimamuutustele. Hinnata kriitilise tähtsusega küsimusi, mida tuleb KSH raames kliimamuutustega seoses käsitleda. Määrata kindlaks kliimaprobleemid ja -mõju. Vastavalt asjakohasusele käsitleda keskkonnamõju strateegilise hindamise (ja muude keskkonnaalaste hindamiste) raames kliimamuutusi.

Keskkonnamõju hindamine (KMH)

Teostatavus/kavandamine

Arendusvalikute ja tegevuskava kindlaksmääramine

Ulatuse ja tegevuskava lõplik kindlaksmääramine

KMH vajaduse hindamine (vastavalt asjakohasusele)

Pädev asutus teeb otsuse selle kohta, kas KMH on vajalik. Selle etapi lõpus tuleb teha otsus KMH vajalikkuse kohta ja see avalikustada. NB! KMH direktiivi II lisaga hõlmatud projektide puhul, mille hindamisel leiti, et KMH ei ole vajalik, võib siiski olla vaja viia läbi kliimakindluse tagamise protsess.

KMH ulatuse kindlaksmääramine (vastavalt asjakohasusele)

Direktiivis on sätestatud, et arendajatel on õigus taotleda pädevalt asutuselt arvamust, milles määratakse kindlaks hindamise sisu ja ulatus ning KMH aruandes esitatav teave.

KMH aruanne

Hindamise viib läbi arendaja või tema nimel tegutsev ekspert (tegutsevad eksperdid). Hindamistulemused esitatakse KMH aruandes, mis sisaldab järgmist: teave projekti kohta, lähtestsenaarium, projekti tõenäoline oluline mõju, väljapakutud alternatiivid, olulise kahjuliku mõju leevendamise võimalused ja meetmed, samuti mittetehniline kokkuvõte ja võimalik KMH direktiivi IV lisas sätestatud lisateave.

Teavitamine ja konsulteerimine

KMH aruanne tehakse läbivaatamiseks kättesaadavaks keskkonnaküsimustega tegelevatele ametiasutustele, kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning üldsusele. Neile antakse võimalus projekti ja selle keskkonnamõju kohta märkusi esitada.

Otsuse tegemine ja teostusloa andmine

Pädev asutus vaatab läbi KMH aruande, sealhulgas konsulteerimise käigus saadud märkused, hindab projekti mõju iga üksikjuhtumi puhul eraldi ja esitab põhjendatud järelduse selle kohta, kas projekt avaldab keskkonnale olulist mõju. See järeldus kajastatakse lõplikus otsuses teostusloa kohta.

Teave teostusloa kohta

Üldsust teavitatakse teostusloa kohta tehtud otsusest ja üldsusel on õigus läbivaatamismenetlusele.

Hanked/ehitamine

Vara detailne projekteerimine ja ehitamine

Seire (vastavalt asjakohasusele)

Projekti ehitus- ja käitamisetapis peab arendaja seirama kindlakstehtud olulist kahjulikku mõju keskkonnale ja selle leevendamiseks võetavaid meetmeid.

Käitamine/hooldus

Vara käitamine, hooldamine ja täiustamine

Käitusest kõrvaldamine

Käitusest kõrvaldamine ja kohustuste haldamine

---

(1)  FIDIC: http://fidic.org/bookshop/about-bookshop/which-fidic-contract-should-i-use

(2)  Suunised „Non-paper – Guidelines for Project Managers: Making vulnerable investments climate resilient“, https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/adaptation/what/docs/non_paper_guidelines_project_managers_en.pdf ja https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/514e385a-ef68-46ea-95a0-e91365a69782/language-en.

(3)  Komisjoni talituste töödokument, SWD(2013) 137 final, 16.4.2012, „Adapting infrastructure to climate change“, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52013SC0137&from=EN.

---

D LISA

Kliimakindluse tagamine ja keskkonnamõju hindamine

Käesolevate kliimakindluse tagamise suuniste peatükis 5 on lühidalt tutvustatud kliimakindluse tagamise ja keskkonnamõju hindamise vahelisi seoseid ja kattuvusi, mida selles lisas käsitletakse põhjalikumalt.

D.1.   SISSEJUHATUS

KMH direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et projektide puhul, mis võivad muu hulgas oma laadi, mahu või asukoha tõttu keskkonda oluliselt mõjutada, hinnatakse nende keskkonnamõju.

Hindamine peaks toimuma enne teostusloa andmist, s.t enne, kui asutus(ed) otsustab (otsustavad), et arendaja võib projekti ellu viia.

Direktiiviga ühtlustati KMH põhimõtteid, kehtestades miinimumnõuded, eelkõige hinnatavate projektide liikide, arendajate peamiste kohustuste, hindamise sisu ning pädevate asutuste ja üldsuse osalemist käsitlevate sätete kohta.

2014. aastal muudeti KMH direktiivi, et kohandada seda viimase 25 aasta jooksul toimunud poliitilise, õigusliku ja tehnilise konteksti arenguga, sealhulgas uute keskkonnaprobleemidega. Kaasseadusandjad olid ühel meelel, et keskkonnaküsimused, nagu kliimamuutused ning õnnetuste ja katastroofide riskid, on muutunud poliitika kujundamisel olulisemaks ning seetõttu peaksid need olema olulised elemendid ka projektide heakskiitmise hindamis- ja otsustusprotsessides.

| Direktiivi 2014/52/EL, s.t 2014. aasta KMH direktiivi kohaldatakse projektide suhtes, mille puhul KMH vajalikkuse hindamine (II lisaga hõlmatud projektid) algatati või KMH ulatuse kindlaksmääramine algatati või arendaja esitas KMH aruande (I ja II lisaga hõlmatud projektid, mille keskkonnamõju tuleb hinnata) 16. mail 2017 või pärast seda.
  Direktiivi 2011/92/EL, s.t 2011. aasta KMH direktiivi kohaldatakse projektide suhtes, mille puhul KMH vajalikkuse hindamine (II lisaga hõlmatud projektid) algatati või KMH ulatuse kindlaksmääramine algatati või arendaja esitas KMH aruande (I ja II lisaga hõlmatud projektid, mille keskkonnamõju tuleb hinnata) enne 16. maid 2017.
  Muudetud direktiiv sisaldab sätteid kliimamuutuste kohta. 2014. aasta KMH direktiiviga hõlmatud projektide puhul esineb KMH protsessi ja kliimakindluse tagamise protsessi vahel kattuvusi. Nende kahe protsessi kavandamisel tuleks seda arvesse võtta, et kattuvustest kasu saada. |
| --- |

Direktiivi 2014/52/EL, s.t 2014. aasta KMH direktiivi kohaldatakse projektide suhtes, mille puhul KMH vajalikkuse hindamine (II lisaga hõlmatud projektid) algatati või KMH ulatuse kindlaksmääramine algatati või arendaja esitas KMH aruande (I ja II lisaga hõlmatud projektid, mille keskkonnamõju tuleb hinnata) 16. mail 2017 või pärast seda.

Direktiivi 2011/92/EL, s.t 2011. aasta KMH direktiivi kohaldatakse projektide suhtes, mille puhul KMH vajalikkuse hindamine (II lisaga hõlmatud projektid) algatati või KMH ulatuse kindlaksmääramine algatati või arendaja esitas KMH aruande (I ja II lisaga hõlmatud projektid, mille keskkonnamõju tuleb hinnata) enne 16. maid 2017.

Muudetud direktiiv sisaldab sätteid kliimamuutuste kohta. 2014. aasta KMH direktiiviga hõlmatud projektide puhul esineb KMH protsessi ja kliimakindluse tagamise protsessi vahel kattuvusi. Nende kahe protsessi kavandamisel tuleks seda arvesse võtta, et kattuvustest kasu saada.

Muudetud KMH direktiivi kohaselt tuleks KMH vajalikkuse hindamise etapis (valikutingimused) kaaluda projektide mõju kliimale ja nende haavatavust kliimamuutuste suhtes ning neid aspekte tuleb kirjeldada, kui KMH on vajalik.

KMH direktiivi I lisas loetletud projektide keskkonnamõju hinnatakse automaatselt, kuna nende keskkonnamõju peetakse oluliseks.

Direktiivi II lisas loetletud projektide puhul on vaja kindlaks määrata nende tõenäoline oluline keskkonnamõju, s.t teha kindlaks projekti keskkonnamõju hindamise vajalikkus. Liikmesriigi pädev asutus teeb selle otsuse kas i) juhtumipõhise uurimise või ii) kehtestatud piirmäärade või kriteeriumide alusel. Igal juhul peavad pädevad asutused alati võtma arvesse III lisas sätestatud kriteeriume, s.t projekti omadusi (nt suurus, koostoime teiste projektidega jne), projekti elluviimise asukohta ja võimaliku mõju laadi.

KMH ulatuse kindlaksmääramise etapp annab arendajatele võimaluse esitada pädevatele asutustele küsimusi projekti ja selle mõju kohta teadliku otsuse tegemiseks vajaliku teabe mahu kohta. See etapp hõlmab ametiasutustele vajaliku teabe ja analüüside hulga hindamist ja kindlaksmääramist.

Teavet projekti olulise keskkonnamõju kohta kogutakse kolmandas etapis, milleks on KMH aruande koostamine.

Keskkonnaasutusi ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ja üldsust (ning mõjutatud liikmesriike) tuleb KMH aruandest teavitada ja nendega tuleb KMH aruande teemal konsulteerida. Pärast konsultatsioone otsustab pädev asutus, võttes arvesse konsultatsioonide tulemusi, kas anda projektile luba või mitte.

See luba tuleks teha üldsusele kättesaadavaks ja seda saab riikide kohtutes vaidlustada. Kui projektil on keskkonnale oluline kahjulik mõju, on arendaja kohustatud tegema kõik vajaliku sellise mõju vältimiseks, ennetamiseks või vähendamiseks. Sellise projekti üle tuleb teostada järelevalvet liikmesriigis kindlaks määratud menetluste raames.

Euroopa Komisjoni keskkonna peadirektoraadi veebisaidil (1) on esitatud põhjalik tutvustus ja ülevaade ELi keskkonnapoliitika, keskkonnaalaste õigusaktide ja õigusnormidele vastavuse kohta ning ELi muude poliitikavaldkondade keskkonnasäästlikumaks muutmise kohta.

KMH protsessi konkreetsete etappide kohta on välja antud järgmised juhenddokumendid:

| — | juhenddokument KMH vajalikkuse hindamise kohta (2017) (2); |
| --- | --- |

—

juhenddokument KMH vajalikkuse hindamise kohta (2017) (2);

| — | juhenddokument KMH ulatuse kindlaksmääramise kohta (2017) (3); |
| --- | --- |

—

juhenddokument KMH ulatuse kindlaksmääramise kohta (2017) (3);

| — | juhenddokument KMH aruande koostamise kohta (2017) (4). |
| --- | --- |

—

juhenddokument KMH aruande koostamise kohta (2017) (4).

Need kolm juhenddokumenti sisaldavad kasulikke viiteid muu hulgas kliimamuutustega seotud mõju käsitlemise kohta. Need täiendavad 2013. aastal avaldatud suuniseid (5) kliimamuutuste (ja bioloogilise mitmekesisuse) integreerimise kohta keskkonnamõju hindamisse.

Tuleb märkida, et eelnimetatud juhenddokumendid on koostatud kasutamiseks kogu ELis, mistõttu ei saa need kajastada kõiki keskkonnamõju hindamisega seotud konkreetseid õiguslikke nõudeid ja tavasid ELi eri liikmesriikides. Seega tuleks koos juhenddokumentidega alati arvesse võtta kõiki olemasolevaid riiklikke, piirkondlikke või kohalikke suuniseid keskkonnamõju hindamise kohta. Sama märkus kehtib ka käesolevate kliimakindluse tagamise suuniste kohta.

Lisaks tuleks juhenddokumente alati lugeda koos KMH direktiiviga ning riiklike või kohalike keskkonnamõju hindamist käsitlevate õigusaktidega. Kuna KMH direktiivi tõlgendamine jääb üksnes Euroopa Liidu Kohtu pädevusse, tuleks arvesse võtta ka Euroopa Liidu Kohtu praktikat.

Seoses kliimamuutuste integreerimisega keskkonnamõju hindamisse võib projektide arendajate jaoks kasulikuks viitematerjaliks olla ka EIP keskkonna- ja sotsiaalsete (6) standardite käsiraamat (7).

D.2.   ÜLEVAADE KMH PROTSESSI PEAMISTEST ETAPPIDEST

Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise küsimused võib integreerida KMH protsessi põhietappidesse, nagu on kirjeldatud järgmises tabelis.

Tabel 12

Ülevaade kliimamuutuste integreerimisest KMH protsessi põhietappidesse

| KMH protsess | Peamised kaalutlused |
| --- | --- |
| KMH vajalikkuse hindamine (ei ole formaalselt KMH osa; kohaldatav II lisaga hõlmatud projektide puhul) | Kas projekti rakendamisel oleks tõenäoliselt märkimisväärne mõju kliimamuutustega seotud küsimustele või kas kliimamuutustega seotud küsimused mõjutaksid projekti rakendamist märkimisväärselt? Kas KMH on nõutav? |
| KMH ulatuse kindlaksmääramine (vastavalt asjakohasusele) | Millised on tõenäoliselt peamised kliimamuutustega seotud küsimused?
  Kes on peamised sidusrühmad ja keskkonnaasutused, kellel on huvi kliimamuutuste vastu, ning kuidas nad kaasatakse keskkonnamõju hindamisse? Millised on nende arvates peamised küsimused?
  Milline on praegune kliimamuutustega seotud olukord ja kuidas see tulevikus tõenäoliselt muutub?
  Milline on kliimamuutuste poliitika kontekst ning millised on eesmärgid ja sihid? |
| KMH aruanne/teavitamine ja konsulteerimine | Millistest meetoditest, abivahenditest ja lähenemisviisidest on kliimamuutustega seotud peamiste küsimuste mõistmisel ja hindamisel kõige rohkem abi?
  Millised on alternatiivid kliimamuutustega seotud peamiste küsimuste lahendamiseks? Kuidas mõjutaks nende rakendamine kliimamuutustega seotud eesmärke?
  Kuidas saaks vältida kahjulikku mõju kliimamuutustele? Kui kahjulikku mõju vältida ei saa, siis kuidas saaks seda vähendada või korvata? Kuidas saaks positiivset mõju maksimeerida?
  Kuidas võiks kliimamuutusi projekti raames käsitleda (nt kliimakindluse tagamine)?
  Kas kliimamuutuste kindlakstegemise, ebakindluse haldamise jne viise on arusaadaval viisil selgitatud? |
| Otsuse tegemine / teostusluba | Kuidas kajastada kliimamuutustega seotud küsimusi teostusloas ja lõplikus projektis? |
| Seire | Kuidas toimub kliimamuutuste mõju seire?
  Kuidas toimub KMH tulemusena rakendatavate leevendusmeetmete seire? Kuidas hinnatakse kohanduvat juhtimist? |

KMH protsess

Peamised kaalutlused

KMH vajalikkuse hindamine (ei ole formaalselt KMH osa; kohaldatav II lisaga hõlmatud projektide puhul)

Kas projekti rakendamisel oleks tõenäoliselt märkimisväärne mõju kliimamuutustega seotud küsimustele või kas kliimamuutustega seotud küsimused mõjutaksid projekti rakendamist märkimisväärselt? Kas KMH on nõutav?

KMH ulatuse kindlaksmääramine (vastavalt asjakohasusele)

Millised on tõenäoliselt peamised kliimamuutustega seotud küsimused?

Kes on peamised sidusrühmad ja keskkonnaasutused, kellel on huvi kliimamuutuste vastu, ning kuidas nad kaasatakse keskkonnamõju hindamisse? Millised on nende arvates peamised küsimused?

Milline on praegune kliimamuutustega seotud olukord ja kuidas see tulevikus tõenäoliselt muutub?

Milline on kliimamuutuste poliitika kontekst ning millised on eesmärgid ja sihid?

KMH aruanne/teavitamine ja konsulteerimine

Millistest meetoditest, abivahenditest ja lähenemisviisidest on kliimamuutustega seotud peamiste küsimuste mõistmisel ja hindamisel kõige rohkem abi?

Millised on alternatiivid kliimamuutustega seotud peamiste küsimuste lahendamiseks? Kuidas mõjutaks nende rakendamine kliimamuutustega seotud eesmärke?

Kuidas saaks vältida kahjulikku mõju kliimamuutustele? Kui kahjulikku mõju vältida ei saa, siis kuidas saaks seda vähendada või korvata? Kuidas saaks positiivset mõju maksimeerida?

Kuidas võiks kliimamuutusi projekti raames käsitleda (nt kliimakindluse tagamine)?

Kas kliimamuutuste kindlakstegemise, ebakindluse haldamise jne viise on arusaadaval viisil selgitatud?

Otsuse tegemine / teostusluba

Kuidas kajastada kliimamuutustega seotud küsimusi teostusloas ja lõplikus projektis?

Seire

Kuidas toimub kliimamuutuste mõju seire?

Kuidas toimub KMH tulemusena rakendatavate leevendusmeetmete seire? Kuidas hinnatakse kohanduvat juhtimist?

Kliimamuutustega seotud peamiste küsimuste varajane väljaselgitamine asjaomaste ametiasutuste ja sidusrühmade kaasabil tagab, et kõik asjaosalised tunnistavad neid ja et neid käsitletakse kogu KMH protsessi jooksul.

Asjaomaste asutuste ja sidusrühmade kaasamine varases etapis (I lisaga hõlmatud projektide puhul hiljemalt KMH ulatuse kindlaksmääramise etapis ja II lisaga hõlmatud projektide puhul enne KMH vajalikkuse kohta otsuse tegemist) parandab vastavust KMH direktiivile. Samuti võimaldab see käsitleda kõige olulisemaid küsimusi ning tagada järjepideva lähenemisviisi mõju hindamisele ja lahenduste otsimisele.

Keskkonnaasutuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmade teadmiste ja arvamuste kasutamine võib aidata:

| — | tõsta õigel ajal ja tulemuslikult esile võimalikke vaidlusi tekitavaid küsimusi ja parendamist vajavaid valdkondi; |
| --- | --- |

—

tõsta õigel ajal ja tulemuslikult esile võimalikke vaidlusi tekitavaid küsimusi ja parendamist vajavaid valdkondi;

| — | saada teavet asjakohaste tulevaste projektide, poliitika ja seadusandlike või reguleerimisalaste reformide, samuti muud liiki keskkonnaalaste hindamiste kohta, mida tuleks arvesse võtta lähteolukorra arengusuundumuste analüüsimisel (vt järgmine punkt); |
| --- | --- |

—

saada teavet asjakohaste tulevaste projektide, poliitika ja seadusandlike või reguleerimisalaste reformide, samuti muud liiki keskkonnaalaste hindamiste kohta, mida tuleks arvesse võtta lähteolukorra arengusuundumuste analüüsimisel (vt järgmine punkt);

| — | koguda ettepanekuid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmete integreerimiseks kavandatavasse projekti algusest peale. |
| --- | --- |

—

koguda ettepanekuid kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmete integreerimiseks kavandatavasse projekti algusest peale.

Keskkonnamõju hindamise protsessi varases etapis tuleks arvesse võtta nii projekti mõju kliimale ja kliimamuutustele (s.t kliimamuutuste leevendamise aspekte) kui ka kliimamuutuste mõju projektile ja selle rakendamisele (s.t kliimamuutustega kohanemise aspekte).

Taristuinvesteeringud tuleks viia kooskõlla Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkidega ja KHG heite vähendamise usaldusväärse trajektooriga, mis vastab ELi 2030. aasta kliimaeesmärkidele ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuse eesmärgile, ning kliimamuutustele vastupanuvõimelise arenguga.

Lisaks ei tohiks taristuprojektidesse investeerimine oluliselt kahjustada muid ELi keskkonnaeesmärke, nagu vee ja mereressursside säästev kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt, saastuse vältimine ja tõrje ning tervete ökosüsteemide kaitse. Selle nõude eesmärk on tagada, et kliimaeesmärkide saavutamisel ei tehtaks edusamme teiste eesmärkide arvelt, ning võtta arvesse ka eri keskkonnaeesmärkide vahelisi tugevdavaid seoseid.

Tähele tuleks panna, et see loetelu ei ole ammendav ja seda tuleks vastavalt hinnatavale projektile kohandada.

Konkreetse KMH puhul asjakohased küsimused ja mõjud tuleks kindlaks määrata iga projekti konkreetse konteksti põhjal, võttes arvesse ka kaasatud ametiasutuste ja sidusrühmade tõstatatud probleeme. Seega on vaja paindlikkust.

D.3.   KLIIMAMUUTUSTEGA KOHANEMISEGA SEOTUD PEAMISTE PROBLEEMIDE MÕISTMINE

Keskkonnamõju hindamise protsessi varases etapis tuleks arvesse võtta nii projekti mõju kliimamuutustele (s.t kliimamuutuste leevendamise aspekte) kui ka kliimamuutuste mõju projektile ja selle rakendamisele (s.t kliimamuutustega kohanemise aspekte). Kuidas võivad kliimamuutused mõjutada projekti rakendamist? Kuidas peaks projekt kohanema muutuva kliima ja võimalike äärmuslike kliimanähtustega? Kas projekt mõjutab projekti asukoha läheduses olevate inimeste ja vara haavatavust kliima suhtes?

KMH raames kliimamuutustega kohanemisega seotud probleemide käsitlemisel tuleks lisaks varasemate perioodide kliimaandmete arvessevõtmisele selgelt kindlaks määrata ja esitada kliimamuutuste stsenaarium, mida tuleks hindamisprotsessis kaaluda.

Kliimamuutuste stsenaariumi selge kirjeldus hõlbustab arutelu selle üle, kas eeldatavaid kliimategureid tuleks arvesse võtta projekti kavandamisel ja kuidas need võivad mõjutada projekti keskkonnaalast konteksti.

KMH läbiviijad peaksid eelkõige välja tooma äärmuslikud kliimaolukorrad, mida tuleks keskkonna lähteolukorra analüüsi raames käsitleda. Samuti tuleks läbi vaadata võimalikud olemasolevad kohanemisstrateegiad, riskijuhtimiskavad ja muud riiklikud või piirkondlikud uuringud, mis käsitlevad kliima muutlikkuse ja kliimamuutuste mõju, samuti kavandatud reageerimisviisid ja kättesaadav teave eeldatavate kliimamõjude kohta, mis on projekti puhul asjakohased.

Käesolevad suunised sisaldavad näiteid põhiküsimuste kohta, mis tuleb esitada kliimamuutustega kohanemisega seotud oluliste probleemide kindlakstegemisel.

Lähteolukorra arengusuundumuste analüüsimine

Arusaam lähteolukorra arengust, s.t sellest, kuidas praegune keskkonna olukord tulevikus eeldatavasti muutub, võimaldab mõista, kuidas kavandatav projekt võib muutuvat keskkonda mõjutada.

Keskkonna lähteolukord on muutuv. See kehtib eelkõige suuremahuliste projektide puhul, mis võivad täielikult käivituda alles mitme aasta pärast. Selle aja jooksul võivad projektipiirkonna keskkonnategurid muutuda ja piirkonda võivad mõjutada mitmesugused ilmastikutingimused, nagu tormid, suurenenud üleujutused jne. Pikaajaliste projektide või pikaajalise mõjuga projektide puhul (kestusega üle 20 aasta) tuleks ideaaljuhul kasutada kliimamudeli tulemustel põhinevaid kliimastsenaariume. Võib osutuda vajalikuks kavandada sellised projektid nii, et need peaksid vastu praegustest väga erinevatele keskkonnatingimustele. Lühiajaliste projektide puhul peavad stsenaariumid kajastama üksnes lähitulevikku või senist kliimat.

Kasulikku teavet võivad anda keskkonnaprognoosid ja stsenaariumiuuringud, milles analüüsitakse suundumusi ja nende tõenäolisi edaspidiseid liikumissuundi. Kui andmed ei ole kättesaadavad, võib olla kasulik kasutada lähendeid. Näiteks kui õhukvaliteedi seire andmed linnapiirkonna kohta ei ole hõlpsasti kättesaadavad, võivad olemas olla andmed, mis kirjeldavad liiklusvoo/-mahtude suundumusi aja jooksul või paiksetest allikatest pärit heite suundumusi.

Lähteolukorra arengusuundumuste analüüsimiseks ja ka levikumõjude mõistmiseks on tõenäoliselt vaja detailseid ruumiandmeid ja hinnanguid, mille puhul kasutatakse näiteks geoinfosüsteeme. Selliseid Euroopa andmeallikaid on mitu, sealhulgas andmehoidlad ja digitaalsed veebipõhised andmestikud.

Muutuvat lähteolukorda käsitledes tuleks arvesse võtta alljärgnevalt loetletud aspekte.

| — | Põhinäitajate suundumused aja jooksul, näiteks kasvuhoonegaaside heide, kliima suhtes haavatavuse näitajad, äärmuslike ilmastikunähtuste sagedus, katastroofioht. Kas need suundumused on jätkumas, muutumas või vaibumas? Kas on olemas keskkonnaprognoose või stsenaariumiuuringuid, milles on uuritud nende tõenäolist edaspidist liikumissuunda? Kui teatavate näitajate kohta andmed puuduvad, siis kas on olemas kasulikud lähendid? |
| --- | --- |

—

Põhinäitajate suundumused aja jooksul, näiteks kasvuhoonegaaside heide, kliima suhtes haavatavuse näitajad, äärmuslike ilmastikunähtuste sagedus, katastroofioht. Kas need suundumused on jätkumas, muutumas või vaibumas? Kas on olemas keskkonnaprognoose või stsenaariumiuuringuid, milles on uuritud nende tõenäolist edaspidist liikumissuunda? Kui teatavate näitajate kohta andmed puuduvad, siis kas on olemas kasulikud lähendid?

| — | Muutusi põhjustavad tegurid (nii otsesed kui ka kaudsed), mis võivad tingida teatava suundumuse. Muutusi põhjustavate tegurite kindlakstegemine hõlbustab edaspidiste projektsioonide tegemist, eriti juhul, kui mõned senised tegurid peaksid eelduste kohaselt muutuma või kui rolli hakkavad mängima uued tegurid ja see mõjutab märkimisväärselt teatavat suundumust (nt juba heaks kiidetud arendusprojektid, mida ei ole veel rakendatud; majanduslike stiimulite ja turujõudude muutused; muudatused õigus- või poliitikaraamistikes). Muutusi põhjustavate tegurite kindlakstegemine ei peaks olema keerukas akadeemiline ettevõtmine – oluline on vaid ära tunda tegurid, mis muudavad suundumust märkimisväärselt, ja võtta neid arvesse eeldatava tulevase keskkonnaseisundi kirjeldamisel. |
| --- | --- |

—

Muutusi põhjustavad tegurid (nii otsesed kui ka kaudsed), mis võivad tingida teatava suundumuse. Muutusi põhjustavate tegurite kindlakstegemine hõlbustab edaspidiste projektsioonide tegemist, eriti juhul, kui mõned senised tegurid peaksid eelduste kohaselt muutuma või kui rolli hakkavad mängima uued tegurid ja see mõjutab märkimisväärselt teatavat suundumust (nt juba heaks kiidetud arendusprojektid, mida ei ole veel rakendatud; majanduslike stiimulite ja turujõudude muutused; muudatused õigus- või poliitikaraamistikes). Muutusi põhjustavate tegurite kindlakstegemine ei peaks olema keerukas akadeemiline ettevõtmine – oluline on vaid ära tunda tegurid, mis muudavad suundumust märkimisväärselt, ja võtta neid arvesse eeldatava tulevase keskkonnaseisundi kirjeldamisel.

| — | Piirmäärad, nt kas piirmäärad on juba ületatud või kas eeldatavasti jõutakse piirmääradeni? KMH tulemusena võidakse kindlaks määrata, kas kõnealune suundumus läheneb juba kehtestatud piirmäärale või on see jõudmas teatavasse murdepunkti, kus võib põhjustada olulisi muutusi kohaliku ökosüsteemi seisundis või stabiilsuses. |
| --- | --- |

—

Piirmäärad, nt kas piirmäärad on juba ületatud või kas eeldatavasti jõutakse piirmääradeni? KMH tulemusena võidakse kindlaks määrata, kas kõnealune suundumus läheneb juba kehtestatud piirmäärale või on see jõudmas teatavasse murdepunkti, kus võib põhjustada olulisi muutusi kohaliku ökosüsteemi seisundis või stabiilsuses.

| — | Peamised alad, mida halvenevad keskkonnasuundumused võivad eriti negatiivselt mõjutada, sealhulgas kaitsealad, näiteks linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi kohaselt määratud alad (8). |
| --- | --- |

—

Peamised alad, mida halvenevad keskkonnasuundumused võivad eriti negatiivselt mõjutada, sealhulgas kaitsealad, näiteks linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi kohaselt määratud alad (8).

| — | Kriitilised omavahelised seosed, näiteks veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemid, üleujutusvastased kaitsevahendid, energia-/elektrivarustus ja sidevõrgud. |
| --- | --- |

—

Kriitilised omavahelised seosed, näiteks veevarustus- ja kanalisatsioonisüsteemid, üleujutusvastased kaitsevahendid, energia-/elektrivarustus ja sidevõrgud.

| — | Suundumustest tulenevad hüved ja kahju ning nende jaotus võivad määrata, kes saab suundumustest kasu ja kes mitte. Hüved ja mõju ei jaotu ühiskonnas sageli proportsionaalselt – muutused ökosüsteemides mõjutavad mõnda elanikkonnarühma ja majandussektorit rohkem kui teisi. |
| --- | --- |

—

Suundumustest tulenevad hüved ja kahju ning nende jaotus võivad määrata, kes saab suundumustest kasu ja kes mitte. Hüved ja mõju ei jaotu ühiskonnas sageli proportsionaalselt – muutused ökosüsteemides mõjutavad mõnda elanikkonnarühma ja majandussektorit rohkem kui teisi.

| — | Igasugune tõhus keskkonna lähteolukorra arengu ja alternatiivide hindamine peab hõlmama kliimamuutuste suhtes haavatavuse hindamist. Näiteks suured taristuprojektid on tõenäoliselt haavatavad. |
| --- | --- |

—

Igasugune tõhus keskkonna lähteolukorra arengu ja alternatiivide hindamine peab hõlmama kliimamuutuste suhtes haavatavuse hindamist. Näiteks suured taristuprojektid on tõenäoliselt haavatavad.

Alternatiivid ja keskkonnamõju hindamisest tulenevad leevendusmeetmed
   (9)

Projekti arendamise varastes etappides on alternatiivid sisuliselt erinevad viisid, kuidas arendaja saab projekti eesmärgid saavutada, näiteks teist liiki meetmete võtmine, teise asukoha valimine või projekti puhul teistsuguse tehnoloogia või projekti kasutamine. Kaaluda tuleks ka nullvarianti – kas konkreetse alternatiivina või lähteolukorra kindlaksmääramiseks. Protsessi üksikasjalikumal tasandil võib alternatiivid integreerida ka leevendusmeetmetesse, tehes projekti ülesehituses või ehitus- või käitamismeetodites konkreetseid muudatusi olulise kahjuliku keskkonnamõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral leevendamiseks.

Pange tähele, et paljusid kliimamuutuste seisukohast olulisi alternatiive ja KMHst tulenevaid leevendusmeetmeid tuleks käsitleda strateegilisel tasandil, s.t KSH raames. Näiteks kliimamuutustega kohanemise puhul peaksid planeerijad üleujutusriskiga seotud probleemide ennetamiseks vältima projektide arendamist lammidel või üleujutusriskiga aladel või tegelema maa majandamisega veemahutavuse suurendamiseks ning kliimamuutuste leevendamise puhul tuleks kaaluda alternatiivseid transpordi- ja energiamudeleid.

Kliimamuutuste leevendamine

Kliimamuutuste leevendamiseks on oluline uurida ja kasutada võimalusi KHG heite kõrvaldamiseks ettevaatusprintsiibina, selle asemel et tagantjärele tegeleda juba tekkinud KHG heite mõju leevendamisega. Kliimamuutuste leevendamise meetmed, mis on kindlaks määratud ja kasutusele võetud KMH tulemusena, näiteks ehitamine ja käitamine energia- ja ressursitõhusamal viisil, võivad aidata kaasa ka kliimamuutuste leevendamisele. See ei tähenda aga alati, et projekti kogumõju KHG heitele on positiivne. Mõju võib heitkoguste poolest olla väiksem, kuid üldiselt siiski negatiivne, kui arendustegevuses ja transpordis kasutatav CO2 ei ole ühemõtteliselt võrdne nulliga.

Pidage silmas, et mõnel KMHst tuleneval leevendusmeetmel, mis on suunatud kliimamuutustele, võib olla märkimisväärne keskkonnamõju ja seda võib olla vaja arvesse võtta (nt taastuvenergia tootmine või puude istutamine võib mõjutada bioloogilist mitmekesisust).

Projekti mõju kliimamuutustele (KHG heitele)

Enamik projekte mõjutab võrreldes lähtestsenaariumiga KHG heidet ehitamise, käitamise ja käitusest kõrvaldamise ning projektist tuleneva kaudse tegevuse kaudu.

Seda ei tuleks projekti kontekstis vaadelda mitte eraldiseisva nähtusena, vaid erinevate ja üksteist täiendavate sekkumismeetmete kogumina, mis tulenevad eelkõige kavast. See võib tähendada, et eraldi võttes ei oma teatav konkreetne projekt KHG netovähendamise mõju, kuid on osa üldisest heidet vähendavast kavast.

KMH peaks hõlmama projektist tuleneva otsese ja kaudse KHG heite hindamist, kui sellist mõju peetakse oluliseks:

| — | otsene KHG heide, mis tekib projekti ehitamise ja käitamise käigus projekti eluea jooksul (nt fossiilkütuste kohapeal põletamisest või energiakasutusest); |
| --- | --- |

—

otsene KHG heide, mis tekib projekti ehitamise ja käitamise käigus projekti eluea jooksul (nt fossiilkütuste kohapeal põletamisest või energiakasutusest);

| — | KHG heide, mis tekib või mida välditakse muude projekti raames soodustatavate tegevuste tulemusena (kaudne mõju), näiteks:






  — | transporditaristu – projekti toimimiseks vajaliku energiakasutusega seotud suurenenud või välditud CO2-heide; |
| --- | --- | --- |

—

KHG heide, mis tekib või mida välditakse muude projekti raames soodustatavate tegevuste tulemusena (kaudne mõju), näiteks:

—

transporditaristu – projekti toimimiseks vajaliku energiakasutusega seotud suurenenud või välditud CO2-heide;

| — | kaubanduspinna arendus – CO2-heide, mis tuleneb tarbijate sõitudest äripiirkonda, kus projekt asub. |
| --- | --- |

—

kaubanduspinna arendus – CO2-heide, mis tuleneb tarbijate sõitudest äripiirkonda, kus projekt asub.

Hindamisel tuleks võimaluse korral arvesse võtta asjakohaseid KHG vähendamise eesmärke riigis, piirkonnas ja kohalikul tasandil. Teatavate sektorite, eelkõige transpordi ja linnaarenduse puhul tuleks silmas pidada ka kõige asjakohasemat etappi, milleks on üldine kava, mille alla projekt kuulub (või peaks kuuluma).

KMH raames võidakse ka hinnata, mil määral aitab projekt heite vähendamise kaudu neid eesmärke saavutada, ning teha kindlaks võimalused heite vähendamiseks alternatiivsete meetmete abil.

Kliimamuutustega kohanemine

Mis puutub kliimamuutustega kohanemisse, siis on otsustajatel võimalik kasutada eri liiki alternatiivseid meetmeid, et kavandada projektide kohanemist kliimamuutustega. Kõige sobivam alternatiivide ja/või leevendusmeetmete kombinatsioon sõltub tehtava otsuse laadist ja tundlikkusest konkreetsete kliimamõjude suhtes, samuti vastuvõetava riski tasemest, mis määratakse kindlaks suuniste põhiteksti punktis 3.2 esitatud metoodika kohaselt. Peamised kaalutlused on järgmised:

| — | igal juhul kasulikud (no-regret) või piisavalt kasulikud (low-regret) valikud, mis toovad kasu eri stsenaariumide korral; |
| --- | --- |

—

igal juhul kasulikud (no-regret) või piisavalt kasulikud (low-regret) valikud, mis toovad kasu eri stsenaariumide korral;

| — | laiemalt kasulikud (win-win-win) valikud, millel on soovitud mõju kliimamuutustele, bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele, kuid mis toovad ka muud sotsiaal-, keskkonna- või majanduskasu; |
| --- | --- |

—

laiemalt kasulikud (win-win-win) valikud, millel on soovitud mõju kliimamuutustele, bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi teenustele, kuid mis toovad ka muud sotsiaal-, keskkonna- või majanduskasu;

| — | tagasipööratavate ja paindlike valikute eelistamine, mida saab olulise mõju ilmnemisel muuta; |
| --- | --- |

—

tagasipööratavate ja paindlike valikute eelistamine, mida saab olulise mõju ilmnemisel muuta;

| — | uutele investeeringutele „ohutusvarude“ lisamine, et tagada mitmesugustele tulevastele kliimamõjudele vastupanu võime; |
| --- | --- |

—

uutele investeeringutele „ohutusvarude“ lisamine, et tagada mitmesugustele tulevastele kliimamõjudele vastupanu võime;

| — | pehmete kohanemisstrateegiate edendamine, mis võivad hõlmata kohanemisvõime suurendamist, et tagada projekti parem võime tulla toime mitmesuguste võimalike mõjudega (nt tõhusama eelplaneerimise kaudu); |
| --- | --- |

—

pehmete kohanemisstrateegiate edendamine, mis võivad hõlmata kohanemisvõime suurendamist, et tagada projekti parem võime tulla toime mitmesuguste võimalike mõjudega (nt tõhusama eelplaneerimise kaudu);

| — | projekti kestuse lühendamine; |
| --- | --- |

—

projekti kestuse lühendamine;

| — | selliste projektide edasilükkamine, mis on riskantsed või võivad avaldada olulist mõju. |
| --- | --- |

—

selliste projektide edasilükkamine, mis on riskantsed või võivad avaldada olulist mõju.

Kui konkreetsete riskide ja piirangute hindamise põhjal peetakse alternatiive ja leevendusmeetmeid teostamatuks või liiga kulukaks, võib juhtuda, et projektist tuleb loobuda.

Mõned KMHst tulenevad leevendusmeetmed kliimamuutustega kohanemiseks ja riskijuhtimiseks võimaldavad näiteks tugevdada projekti suutlikkust kohaneda kliima suureneva varieeruvuse ja kliimamuutustega (nt varajase hoiatamise või hädaolukorraks/katastroofiks valmisoleku tagamine):

| — | riskide vähendamise mehhanismid (nt kindlustus); |
| --- | --- |

—

riskide vähendamise mehhanismid (nt kindlustus);

| — | meetmed, millega ohjatakse või juhitakse teatavaid kindlakstehtud riske (nt projekti asukoha valimine nii, et vähendada loodusõnnetuste ohtu); |
| --- | --- |

—

meetmed, millega ohjatakse või juhitakse teatavaid kindlakstehtud riske (nt projekti asukoha valimine nii, et vähendada loodusõnnetuste ohtu);

| — | meetmed, millega parandatakse projekti suutlikkust toimida kindlaksmääratud piirangute korral (nt kõige vee- või energiatõhusamate variantide valimine); |
| --- | --- |

—

meetmed, millega parandatakse projekti suutlikkust toimida kindlaksmääratud piirangute korral (nt kõige vee- või energiatõhusamate variantide valimine);

| — | meetmed, millega kasutatakse paremini ära teatavaid looduskeskkonna pakutavaid võimalusi. |
| --- | --- |

—

meetmed, millega kasutatakse paremini ära teatavaid looduskeskkonna pakutavaid võimalusi.

Olulise mõju hindamine

Paljud KMH protsessis kasutatavad hindamismeetodid võimaldavad käsitleda kliimamuutusi. Kliimamuutuste käsitlemisel tuleks siiski arvesse võtta kolme põhiküsimust: mõju pikaajalisus ja kumulatiivsus, probleemide komplekssus ja põhjuslikud seosed ning projektsioonide ebakindlus.

Mõju pikaajalisus ja kumulatiivsus

Kliimamuutused on keeruline probleem, millel on pikaajaline mõju ja pikaajalised tagajärjed. Kui keskkonnamõju hindamisel soovitakse kliimamuutusi nõuetekohaselt käsitleda, tuleks seda asjaolu arvesse võtta ja hinnata paljude erinevate tagajärgede koosmõju. Selleks on vaja mõista lähteolukorra arengusuundumusi ja hinnata projekti kumulatiivset mõju muutuvale lähteolukorrale.

On mitmeid nõuandeid ja lähenemisviise, mida tuleks KMH raames kliimamuutuste kumulatiivse mõju hindamisel arvesse võtta.

| — | Kumulatiivset mõju tuleks mõista KMH varases etapis, võimaluse korral KMH ulatuse kindlaksmääramise etapis. Õigete sidusrühmadega võimalikult varakult konsulteerimine võib anda laiapõhjalise ülevaate, mida on vaja selleks, et paremini mõista, kuidas näiliselt ebaolulised individuaalsed mõjud võivad ühiselt põhjustada ulatuslikumaid tagajärgi. |
| --- | --- |

—

Kumulatiivset mõju tuleks mõista KMH varases etapis, võimaluse korral KMH ulatuse kindlaksmääramise etapis. Õigete sidusrühmadega võimalikult varakult konsulteerimine võib anda laiapõhjalise ülevaate, mida on vaja selleks, et paremini mõista, kuidas näiliselt ebaolulised individuaalsed mõjud võivad ühiselt põhjustada ulatuslikumaid tagajärgi.

| — | Kliimamuutuste kumulatiivse mõju hindamisel tuleks pöörata tähelepanu muutuvale
  lähteolukorrale. Praegune keskkonnaseisund ei pruugi tulevikus olla samasugune, isegi kui kavandatud projekti ei viida ellu. Kliima muutumine võib tähendada seda, et projekti kavandamine ja tegevusalane juhtimine, mille aluseks on teatav kliimastsenaarium, ei ole 20 aasta pärast enam asjakohane. Näiteks võivad soojemad suved suurendada materjalide vastuvõtlikkust kuumusest tuleneva deformatsiooni suhtes või metsa- ja maastikupõlengute riski, mis projekti mõjutab. Selliste võimalike mõjude arvessevõtmine KMH raames on otseselt kliimamuutustest tulenev ülesanne. |
| --- | --- |

—

Kliimamuutuste kumulatiivse mõju hindamisel tuleks pöörata tähelepanu muutuvale
  lähteolukorrale. Praegune keskkonnaseisund ei pruugi tulevikus olla samasugune, isegi kui kavandatud projekti ei viida ellu. Kliima muutumine võib tähendada seda, et projekti kavandamine ja tegevusalane juhtimine, mille aluseks on teatav kliimastsenaarium, ei ole 20 aasta pärast enam asjakohane. Näiteks võivad soojemad suved suurendada materjalide vastuvõtlikkust kuumusest tuleneva deformatsiooni suhtes või metsa- ja maastikupõlengute riski, mis projekti mõjutab. Selliste võimalike mõjude arvessevõtmine KMH raames on otseselt kliimamuutustest tulenev ülesanne.

| — | Võimaluse korral tuleks kasutada põhjuse-tagajärje ahelaid või võrgustikuanalüüse, et mõista projekti konkreetsete elementide ja keskkonnaaspektide koostoimet ja sellega seotud kumulatiivset mõju. Eesmärk ei ole hõlmata kõiki üksikasju, vaid mõista, milline kumulatiivne mõju võib olla kõige olulisem. Seda saab sageli kindlaks teha koos sidusrühmadega, kes võivad aidata selgitada välja võimalikud liikumisteed põhjuse-tagajärje ahelates. |
| --- | --- |

—

Võimaluse korral tuleks kasutada põhjuse-tagajärje ahelaid või võrgustikuanalüüse, et mõista projekti konkreetsete elementide ja keskkonnaaspektide koostoimet ja sellega seotud kumulatiivset mõju. Eesmärk ei ole hõlmata kõiki üksikasju, vaid mõista, milline kumulatiivne mõju võib olla kõige olulisem. Seda saab sageli kindlaks teha koos sidusrühmadega, kes võivad aidata selgitada välja võimalikud liikumisteed põhjuse-tagajärje ahelates.

Probleemide komplekssus ja põhjuslikud seosed

Paljud eelmises punktis käsitletud soovitused projekti pikaajalise ja kumulatiivse mõju hindamise kohta aitavad käsitleda ka kliimamuutuste komplekssust ja mõista kliimamuutuste põhjuslikku seost muude KMH käigus hinnatud küsimustega.

Kliimamuutuste komplekssus ei tohiks heidutada analüüsimast otsest ja kaudset mõju, mida kavandatav projekt võib avaldada peamiste probleemide suundumustele. Mõnikord on selleks vaja lihtsustatud mudeleid, mis annavad parima hinnangu heitkogustele ja mõjule, näiteks kasutades parimat ja halvimat stsenaariumi, et näitlikustada erinevaid tulevikuolukordi eri eelduste puhul.

Mõju ulatuse ja suuruse hindamine peab olema kontekstipõhine. Üksikprojekti – nt maanteeprojekti – panus KHG heitesse võib olla ülemaailmses mastaabis tühine, kuid kohalikus/piirkonna mastaabis võib sellel olla KHG heite vähendamise eesmärkide saavutamisele märkimisväärne mõju. Nagu eespool mainitud, peaks põhjuse-tagajärje ahelate või võrgustikuanalüüside kasutamine aitama mõista probleemide komplekssust ning põhjuslikke seoseid.

Kliimamuutuste mõju projektile (kliimamuutustega kohanemine)

KMH direktiivi kohaselt tuleb keskkonnamõju hindamisel võtta arvesse mõju, mida kliimamuutused võivad avaldada projektile endale, ja seda, mil määral on projekt võimeline kohanema võimalike kliimamuutustega, mis leiavad aset projekti eluea jooksul.

Kliimamuutuste küsimuse see aspekt võib olla eriti keeruline, kuna:

| — | see eeldab, et hindamise läbiviijad kaaluksid keskkonna (antud juhul kliima) mõju projektile, mitte vastupidi; |
| --- | --- |

—

see eeldab, et hindamise läbiviijad kaaluksid keskkonna (antud juhul kliima) mõju projektile, mitte vastupidi;

| — | sageli kaasneb sellega märkimisväärne ebakindlus, arvestades, et kliimamuutuste tegelikku mõju, eriti kohalikul tasandil, on raske ennustada. Selleks tuleks KMH analüüsis võtta arvesse suundumusi ja riskihindamist, järgides suuniste põhiteksti punktis 3.2 kirjeldatud metoodikat. |
| --- | --- |

—

sageli kaasneb sellega märkimisväärne ebakindlus, arvestades, et kliimamuutuste tegelikku mõju, eriti kohalikul tasandil, on raske ennustada. Selleks tuleks KMH analüüsis võtta arvesse suundumusi ja riskihindamist, järgides suuniste põhiteksti punktis 3.2 kirjeldatud metoodikat.

Ebakindlus

Oodatava mõju kirjeldamisel on üks ülesandeid aidata sihtrühmadel mõista, mida teatakse suure kindlustundega ja millest veel eriti hästi aru ei saada. Otsuste tegijad ja sidusrühmad on ebakindluse arvestamisega harjunud (nt sellistes küsimustes nagu majanduskasv, tehnoloogia muutumine) ning nad oskavad seda teavet kasutada. Oluline on neile kinnitada, et võimalike ebakindlate tulevikuväljavaadete arvessevõtmine ja ebakindluse mõistmine on osa KMH heast tavast ning võimaldab teha paremaid ja paindlikumaid otsuseid. Ebakindlusest teavitamise kõige tähtsam põhimõte on vältida keerukat või ebaselget keelekasutust. KMH läbiviijad peaksid kirjeldama ebakindluse allikaid ja selle olemust ning selgitama kasutatud väljendite tähendust. Igapäevakeele kasutamine ebakindluse kirjeldamiseks võib muuta selle mõiste arusaadavamaks, kuid samas tekib vääritimõistmise oht, sest inimestel võib olla isiklikke ja erinevaid arusaamu sellistest väljenditest nagu „suur kindlustunne“.

Näiteks Euroopa kliimamuutustega kohanemise platvormil Climate-ADAPT (10) pakutakse ebakindluse kohta suuniseid, mille eesmärk on aidata otsustajatel mõista kliimateabe ebakindluse allikaid, mis on kliimamuutustega kohanemise kavandamise seisukohast kõige olulisemad. Suunistes antakse ka täiendavaid soovitusi kliimamuutustega kohanemise kavandamisega seotud ebakindluse käsitlemiseks ja ebakindlusest teavitamiseks.

Seire ja kohanduv juhtimine

Olulise kahjuliku mõjuga projektide seire on nüüd KMH direktiivi kohaselt kohustuslik. Seda võib käsitada ja rakendada ka KMHst tuleneva leevendusmeetmena. Näiteks võivad sellised seiremeetmed olla seotud KMH menetluse tulemusel teostusloas sätestatud keskkonnatingimustega.

Käesolevates suunistes rõhutatakse, et on oluline analüüsida kliimamuutustega seotud pikaajalisi suundumusi, hinnata kavandatavate projektide otsest ja kaudset mõju nendele suundumustele, tunnistada hindamisprotsessis oletusi ja ebakindlust ning ideaaljuhul valida selline projekti ülesehitus ja rakendamise viis, mis jätavad ruumi muudatustele, võttes arvesse saadud kogemusi. Kui projekti rakendamine võimaldab teha muudatusi, võib KMH läbiviijatel olla kasulik kaaluda kohanduva juhtimise põhimõtteid.

Kohanduva juhtimise üks põhitunnuseid on see, et otsustajad püüavad lähtuda arengustrateegiast, mida saab muuta, kui kogemustest ja teadusuuringutest saadakse uusi teadmisi. Selle lähenemisviisi peamised elemendid on õppimine, katsetamine ja hindamine. Kohanduv juhtimine eeldab paindlikkust otsuste muutmisel, kui saadakse uut teavet. Kuigi see ei pruugi alati võimalik olla, peaksid projektide arenduskavad ja teostusload võimaldama üha enam muudatusi projekti struktuuris ja toimimises, kui muutused keskkonnakontekstis seda nõuavad (nt üleujutuste, põudade ja kuumalainete raskusastme tõus).

KMH võib hõlbustada kohanduvat juhtimist, tunnistades selgelt oletusi ja ebakindlust ning pakkudes välja praktilise seirekorra, mis võimaldab kontrollida prognooside õigsust ja juhtida otsustajate tähelepanu võimalikule uuele teabele. Selliste süsteemide kavandamisel peavad KMH läbiviijad laiendama projekti haldajate ja sidusrühmade teadmisi ja teadlikkust, tagama nende pühendumuse ja pakkuma välja selliseid lähenemisviise projektide rakendamiseks, mis võimaldavad paindlikkust.

D.4.   KLIIMAMUUTUSTE INTEGREERIMINE KESKKONNAMÕJU HINDAMISSE JA KRIITILISE TÄHTSUSEGA ÜLESANDED

Peamised viisid kliimamuutuste integreerimiseks keskkonnamõju hindamisse võib kokku võtta järgmiselt:

| — | projektijuht võib varases projekti arendamise etapis nimetada kliimakindluse tagamise juhi; |
| --- | --- |

—

projektijuht võib varases projekti arendamise etapis nimetada kliimakindluse tagamise juhi;

| — | kliimamuutusi käsitletakse hindamisprotsessis KMH vajalikkuse hindamise ja KMH ulatuse kindlaksmääramise varajases etapis ning projektitsükli juhtimises algusest peale; |
| --- | --- |

—

kliimamuutusi käsitletakse hindamisprotsessis KMH vajalikkuse hindamise ja KMH ulatuse kindlaksmääramise varajases etapis ning projektitsükli juhtimises algusest peale;

| — | kliimamuutuste käsitlemise viisi kohandatakse vastavalt projekti konkreetsele kontekstile; |
| --- | --- |

—

kliimamuutuste käsitlemise viisi kohandatakse vastavalt projekti konkreetsele kontekstile;

| — | kaasatakse kõik sidusrühmad, kes peavad osalema kliimamuutustega seotud otsuste tegemises; |
| --- | --- |

—

kaasatakse kõik sidusrühmad, kes peavad osalema kliimamuutustega seotud otsuste tegemises;

| — | selgitatakse välja, kuidas kliimamuutused võivad mõjutada teisi KMH raames hinnatavaid küsimusi (nt bioloogiline mitmekesisus). |
| --- | --- |

—

selgitatakse välja, kuidas kliimamuutused võivad mõjutada teisi KMH raames hinnatavaid küsimusi (nt bioloogiline mitmekesisus).

Kriitilise tähtsusega ülesanded KMH raames kliimamuutuste käsitlemisel on muu hulgas järgmised:

| — | kaaluda mõju, mida prognoositavad kliimamuutused avaldavad kavandatavale projektile ja mis võib olla pikaajaline, ning projekti vastupanu- ja toimetulekuvõimet; |
| --- | --- |

—

kaaluda mõju, mida prognoositavad kliimamuutused avaldavad kavandatavale projektile ja mis võib olla pikaajaline, ning projekti vastupanu- ja toimetulekuvõimet;

| — | kaaluda pikaajalisi suundumusi kavandatud projekti korral ja ilma projektita ning vältida hetkeseisul põhinevaid analüüse; |
| --- | --- |

—

kaaluda pikaajalisi suundumusi kavandatud projekti korral ja ilma projektita ning vältida hetkeseisul põhinevaid analüüse;

| — | hallata komplekssust; |
| --- | --- |

—

hallata komplekssust;

| — | võtta arvesse kliimamuutuste komplekssust ja projektide potentsiaali tekitada kumulatiivset mõju; |
| --- | --- |

—

võtta arvesse kliimamuutuste komplekssust ja projektide potentsiaali tekitada kumulatiivset mõju;

| — | aktsepteerida ebakindlust, sest tuleviku suhtes ei saa kunagi täiesti kindel olla (nt kasutada selliseid vahendeid nagu stsenaariumid); |
| --- | --- |

—

aktsepteerida ebakindlust, sest tuleviku suhtes ei saa kunagi täiesti kindel olla (nt kasutada selliseid vahendeid nagu stsenaariumid);

| — | lähtuda oma soovitustes ettevaatusprintsiibist ning tunnistada oletusi ja seniste teadmiste piiratust; |
| --- | --- |

—

lähtuda oma soovitustes ettevaatusprintsiibist ning tunnistada oletusi ja seniste teadmiste piiratust;

| — | olla praktiline ja kasutada tervet mõistust! Sidusrühmadega konsulteerides vältida KMH menetluse venitamist ja jätta piisavalt aega keeruka teabe nõuetekohaseks hindamiseks. |
| --- | --- |

—

olla praktiline ja kasutada tervet mõistust! Sidusrühmadega konsulteerides vältida KMH menetluse venitamist ja jätta piisavalt aega keeruka teabe nõuetekohaseks hindamiseks.

Kliimamuutustega seotud mõjude hindamine KMH raames:

| — | kaaluda kliimamuutuste stsenaariume algusest peale ning hõlmata äärmuslikud kliimaolukorrad ja „suured üllatused“; |
| --- | --- |

—

kaaluda kliimamuutuste stsenaariume algusest peale ning hõlmata äärmuslikud kliimaolukorrad ja „suured üllatused“;

| — | analüüsida kliima ja keskkonna lähteolukorra arengusuundumusi; |
| --- | --- |

—

analüüsida kliima ja keskkonna lähteolukorra arengusuundumusi;

| — | seada eesmärgiks vältida kliimamuutuste mõju algusest peale, enne leevendamise kaalumist; |
| --- | --- |

—

seada eesmärgiks vältida kliimamuutuste mõju algusest peale, enne leevendamise kaalumist;

| — | hinnata alternatiive, mis mõjutavad positiivselt kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist; |
| --- | --- |

—

hinnata alternatiive, mis mõjutavad positiivselt kliimamuutuste leevendamist ja nendega kohanemist;

| — | tugineda projekti ja/või leevendusmeetmete kavandamisel ökosüsteemipõhistele lähenemisviisidele ja rohelisele taristule; |
| --- | --- |

—

tugineda projekti ja/või leevendusmeetmete kavandamisel ökosüsteemipõhistele lähenemisviisidele ja rohelisele taristule;

| — | hinnata kliimamuutuste ja nt bioloogilise mitmekesisuse sünergiat ja kumulatiivset mõju, mis võib olla märkimisväärne. |
| --- | --- |

—

hinnata kliimamuutuste ja nt bioloogilise mitmekesisuse sünergiat ja kumulatiivset mõju, mis võib olla märkimisväärne.

D.5.   NÄITED OLULISTEST KÜSIMUSTEST KLIIMAMUUTUSTE LEEVENDAMISE KOHTA KESKKONNAMÕJU HINDAMISEL

Tabel 13 sisaldab näiteid KMH raames käsitletavatest olulistest küsimustest, mis on seotud kliimamuutuste leevendamisega. Nende küsimuste optimaalse ajastuse kindlaksmääramisel tuleks lähtuda kliimakindluse tagamise protsessist, KMH protsessist, valikute analüüsist ja üldisemalt projektitsükli juhtimisest (sama kehtib kliimamuutustega kohanemist puudutavate küsimuste kohta, vt tabel 14).

Tabel 13

Näited olulistest küsimustest kliimamuutuste leevendamise kohta keskkonnamõju hindamisel

| Peamised probleemsed valdkonnad: | Mõned olulised küsimused kliimamuutuste leevendamisega seotud probleemide kindlakstegemiseks | Kliimamuutuste leevendamisega seotud alternatiivide ja meetmete näited |
| --- | --- | --- |
| Vastavus Pariisi kliimakokkuleppele ja olulise kahju ärahoidmise põhimõttele | Taristuinvesteeringud peaksid vastama Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkidele ning olema kooskõlas usaldusväärse trajektooriga 2050. aastaks KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse saavutamiseks. Lisaks ei tohiks taristuprojektidesse investeerimine oluliselt kahjustada muid ELi keskkonnaeesmärke, nagu vee ja mereressursside säästev kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt, saastuse vältimine ja tõrje ning tervete ökosüsteemide kaitse. |
| Otsene KHG heide | Kas kavandatav projekt tekitab süsinikdioksiidi (CO2), dilämmastikoksiidi (N2O) või metaani (CH4) või mõnda muud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga hõlmatud kasvuhoonegaasi?
  Kas kavandatav projekt hõlmab maakasutust, maakasutuse muutust või metsandust (nt raadamine), mis võib heitkoguseid suurendada?
  Kas see hõlmab muud tegevust (nt metsastamine), mis võib toimida heite neeldajana? | Kaaluda heitkoguste vältimiseks või vähendamiseks teistsuguseid tehnoloogialahendusi, materjale, tarneviise jne.
  Võtta arvesse vajadust kaitsta looduslikke süsiniku sidujaid, mida projekt võib ohustada, nagu kohalik turbamuld, metsaalad, märgalad, metsad.
  Kavandada võimalikke süsinikdioksiidi kompensatsiooni meetmeid kas olemasolevate kompensatsioonisüsteemide kaudu või projektipõhiselt (nt puude istutamine). |
| Kaudne KHG heide suurenenud energianõudluse tõttu | Kas kavandatav projekt mõjutab märkimisväärselt energianõudlust?
  Kas taastuvaid energiaallikaid on võimalik kasutada? | Kasutada ringlussevõetud/taasväärtustatud ja vähese CO2-heitega ehitusmaterjale.
  Pidada projekti kavandamisel silmas energiatõhusust (nt isolatsioon, lõunapoolsete akende kasutamine päikeseenergia jaoks, passiivne ventilatsioon ja väikese energiatarbega lambid).
  Kasutada energiatõhusaid masinaid.
  Kasutada taastuvaid energiaallikaid. |
| Kaudne KHG heide, mis on põhjustatud võimalikust toetavast tegevusest või taristust, mis on otseselt seotud kavandatava projekti rakendamisega (nt transport) | Kas kavandatav projekt suurendab või vähendab märkimisväärselt erasõite? Kas kavandatav projekt suurendab või vähendab oluliselt kaubavedu? | Valida asukoht, kus on juurdepääs ühistranspordisüsteemile, või korraldada transport.
  Tagada transpordi jaoks vähese heitega taristu (nt elektrilaadimisplatvormid, jalgrattarajatised). |

Peamised probleemsed valdkonnad:

Mõned olulised küsimused kliimamuutuste leevendamisega seotud probleemide kindlakstegemiseks

Kliimamuutuste leevendamisega seotud alternatiivide ja meetmete näited

Vastavus Pariisi kliimakokkuleppele ja olulise kahju ärahoidmise põhimõttele

Taristuinvesteeringud peaksid vastama Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkidele ning olema kooskõlas usaldusväärse trajektooriga 2050. aastaks KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse saavutamiseks. Lisaks ei tohiks taristuprojektidesse investeerimine oluliselt kahjustada muid ELi keskkonnaeesmärke, nagu vee ja mereressursside säästev kasutamine ja kaitse, üleminek ringmajandusele, jäätmetekke vältimine ja jäätmete ringlussevõtt, saastuse vältimine ja tõrje ning tervete ökosüsteemide kaitse.

Otsene KHG heide

Kas kavandatav projekt tekitab süsinikdioksiidi (CO2), dilämmastikoksiidi (N2O) või metaani (CH4) või mõnda muud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga hõlmatud kasvuhoonegaasi?

Kas kavandatav projekt hõlmab maakasutust, maakasutuse muutust või metsandust (nt raadamine), mis võib heitkoguseid suurendada?

Kas see hõlmab muud tegevust (nt metsastamine), mis võib toimida heite neeldajana?

Kaaluda heitkoguste vältimiseks või vähendamiseks teistsuguseid tehnoloogialahendusi, materjale, tarneviise jne.

Võtta arvesse vajadust kaitsta looduslikke süsiniku sidujaid, mida projekt võib ohustada, nagu kohalik turbamuld, metsaalad, märgalad, metsad.

Kavandada võimalikke süsinikdioksiidi kompensatsiooni meetmeid kas olemasolevate kompensatsioonisüsteemide kaudu või projektipõhiselt (nt puude istutamine).

Kaudne KHG heide suurenenud energianõudluse tõttu

Kas kavandatav projekt mõjutab märkimisväärselt energianõudlust?

Kas taastuvaid energiaallikaid on võimalik kasutada?

Kasutada ringlussevõetud/taasväärtustatud ja vähese CO2-heitega ehitusmaterjale.

Pidada projekti kavandamisel silmas energiatõhusust (nt isolatsioon, lõunapoolsete akende kasutamine päikeseenergia jaoks, passiivne ventilatsioon ja väikese energiatarbega lambid).

Kasutada energiatõhusaid masinaid.

Kasutada taastuvaid energiaallikaid.

Kaudne KHG heide, mis on põhjustatud võimalikust toetavast tegevusest või taristust, mis on otseselt seotud kavandatava projekti rakendamisega (nt transport)

Kas kavandatav projekt suurendab või vähendab märkimisväärselt erasõite? Kas kavandatav projekt suurendab või vähendab oluliselt kaubavedu?

Valida asukoht, kus on juurdepääs ühistranspordisüsteemile, või korraldada transport.

Tagada transpordi jaoks vähese heitega taristu (nt elektrilaadimisplatvormid, jalgrattarajatised).

D.6.   NÄITED OLULISTEST KÜSIMUSTEST KLIIMAMUUTUSTEGA KOHANEMISE KOHTA KESKKONNAMÕJU HINDAMISEL

Järgmises tabelis on esitatud näited KMH raames käsitletavatest olulistest küsimustest, mis on seotud kliimamuutustega kohanemisega.

Tabel 14

Näited olulistest küsimustest kliimamuutustega kohanemise kohta keskkonnamõju hindamisel

| Peamised probleemsed valdkonnad: | Mõned olulised küsimused kliimamuutustega kohanemisega seotud probleemide kindlakstegemiseks | Kliimamuutustega kohanemisega seotud alternatiivide ja meetmete näited |
| --- | --- | --- |
| Vastupanuvõime kliimamuutustele | Taristuinvesteeringud peaksid olema piisavalt vastupidavad akuutsetele ja kroonilistele äärmuslikele kliimanähtustele, olema kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkidega (s.t kliimamuutustega kohanemise ülemaailmse eesmärgiga) ning aitama saavutada kestliku arengu eesmärke ja Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku eesmärke. |
| Kuumalained | Kas kavandatav projekt piirab õhuringlust või vähendab avatud ruumi?
  Kas projekt neelab või toodab soojust?
  Kas projekt tekitab lenduvaid orgaanilisi ühendeid ja lämmastikoksiide (NOx) ning aitab kaasa troposfääriosooni moodustumisele päikesepaistelistel ja soojadel päevadel?
  Kas kuumalained võivad projekti mõjutada?
  Kas projekt suurendab energia- ja veenõudlust seoses jahutuse vajadusega?
  Kas ehitamisel kasutatavad materjalid suudavad taluda kõrgemaid temperatuure (või võib nende puhul tekkida näiteks materjali väsimine või pinna lagunemine)? | Tagada, et kavandatav projekt on kaitstud ülekuumenemise eest.
  Ergutada keskkonnatoime seisukohast optimaalset projekteerimist ja vähendada jahutusvajadust.
  Vähendada kavandatava projekti käigus soojuse salvestamist (nt kasutades teistsuguseid materjale ja värve). |
| Põud | Kas kavandatav projekt suurendab veenõudlust?
  Kas projekt mõjutab kahjulikult põhjaveekihte?
  Kas kavandatav projekt on haavatav vähese jõevooluhulga või kõrgema veetemperatuuri suhtes?
  Kas projekt suurendab veereostust, eelkõige põuaperioodidel, mil lahjendusaste on madalam, temperatuur kõrgem ja hägusus suurem?
  Kas projekt muudab maastiku või metsaalad põlengute suhtes haavatavaks? Kas kavandatav projekt asub alal, mis on metsa- ja maastikupõlengute suhtes haavatav?
  Kas ehitamisel kasutatavad materjalid suudavad taluda kõrgemaid temperatuure? | Tagada, et kavandatav projekt on kaitstud põua tagajärgede eest (nt kasutada veesäästlikke protsesse ja materjale, mis taluvad kõrgeid temperatuure).
  Kavandada loomapidamissüsteemidesse loomadele vajaliku vee tiigid.
  Võtta kasutusele sademevee kogumise tehnoloogia ja meetodid.
  Võtta kasutusele tipptasemel reoveepuhastussüsteemid, mis võimaldavad vee taaskasutamist. |
| Metsa- ja maastikupõlengud | Kas kavandatav projektipiirkond on avatud tuleriskile?
  Kas ehitamisel kasutatavad materjalid on tulekindlad?
  Kas kavandatav projekt suurendab tuleriski (nt projektipiirkonnas oleva taimestiku kaudu)? | Kasutada tulekindlaid ehitusmaterjale.
  Luua projektipiirkonnas ja selle ümbruses tuleriskiga kohandatud ruum. |
| Üleujutusrežiim ja äärmuslikud vihmasajud | Kas kavandatavat projekti mõjutab jõe üleujutusvööndis asumisest tulenev risk?
  Kas projekt muudab olemasolevate lammide suutlikkust looduslike üleujutuste ohjamiseks?
  Kas projekt muudab valgala veemahutavust?
  Kas tammid on piisavalt stabiilsed, et pidada vastu üleujutustele?
  Kas projekti võib ohustada maapinnalähedase põhjavee taseme tõus? | Kaaluda ehitusprojektis selliste muudatuste tegemist, mis arvestavad pinna- ja põhjavee taseme tõusu (nt rajada ehitis tugipostidele, ümbritseda üleujutuste suhtes haavatav või üleujutuste seisukohast kriitiline taristu üleujutustõketega, mis tõusevad automaatselt üles, kasutades läheneva tulvavee tõstejõudu, paigaldada äravooluga seotud süsteemidesse tagasivoolu tõkestavad klapid, et kaitsta siseruume reovee tagasivoolust põhjustatud üleujutuste eest).
  Täiustada projekti äravoolusüsteemi. |
| Tormid ja tuuleiilid | Kas kavandatavat projekti mõjutab tormidest ja tugevatest tuultest tulenev risk?
  Kas projekti ja selle toimimist võivad mõjutada kukkuvad objektid (nt puud) projekti asukoha lähedal?
  Kas suurte tormide ajal on tagatud projekti ühendus energia-, vee-, transpordi- ja IKT-võrkudega? | Tagada projekteerimise kaudu vastupanuvõime tugevatele tuultele ja tormidele. |
| Maalihked | Kas projekt asub piirkonnas, mida võivad mõjutada äärmuslikud sademed ja maalihked? | Kaitsta pindu ja ohjata pinnaerosiooni (nt istutades kiiresti taimkatte – hüdrokülv, murukamar, puud).
  Kavandada erosiooni ohjavad konstruktsioonid (nt sobivad äravoolukanalid ja truubid). |
| Mereveetaseme (äkiline) tõus, tormid, rannikuerosioon, hüdroloogiline režiim ja soolase vee sissetung | Kas kavandatav projekt asub piirkonnas, mida võib mõjutada mereveetaseme tõus?
  Kas projekti võib mõjutada mereveetaseme äkiline tõus tormide ajal?
  Kas kavandatav projekt asub piirkonnas, mida mõjutab rannikuerosiooni risk? Kas projekt vähendab või suurendab rannikuerosiooni riski?
  Kas projekt asub piirkonnas, mida võib mõjutada soolase vee sissetung?
  Kas merevee sissetung võib põhjustada saasteainete (nt jäätmete) lekkimist? | Kaaluda ehitusprojekti muutmist, et arvestada mereveetaseme võimaliku tõusuga, nt ehitada tugisammastele. |
| Külmalained | Kas kavandatavat projekti võivad mõjutada lühikesed ebatavaliselt külma ilma, lumetormide või pakase perioodid?
  Kas ehitamisel kasutatavad materjalid suudavad taluda madalamaid temperatuure?
  Kas jää võib mõjutada projekti toimimist/käitamist?
  Kas külmalainete ajal on tagatud projekti ühendus energia-, vee-, transpordi- ja IKT-võrkudega?
  Kas suur lumekoormus võib mõjutada ehitise stabiilsust? | Tagada projekti kaitse külmalainete ja lume eest (nt kasutada ehitusmaterjale, mis taluvad madalaid temperatuure, ja tagada, et projekt peab vastu lume kuhjumisele). |
| Külmumis-sulamiskahjustused | Kas kavandatava projekti puhul esineb külmumis-sulamiskahjustuste risk (nt oluliste taristuprojektide puhul)?
  Kas igikeltsa sulamine võib projekti mõjutada? | Tagada, et projekt (nt oluline taristu) peab tuultele vastu, ja vältida niiskuse sattumist konstruktsioonidesse (nt kasutades teistsuguseid materjale või tehnilisi lahendusi). |

Peamised probleemsed valdkonnad:

Mõned olulised küsimused kliimamuutustega kohanemisega seotud probleemide kindlakstegemiseks

Kliimamuutustega kohanemisega seotud alternatiivide ja meetmete näited

Vastupanuvõime kliimamuutustele

Taristuinvesteeringud peaksid olema piisavalt vastupidavad akuutsetele ja kroonilistele äärmuslikele kliimanähtustele, olema kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkidega (s.t kliimamuutustega kohanemise ülemaailmse eesmärgiga) ning aitama saavutada kestliku arengu eesmärke ja Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku eesmärke.

Kuumalained

Kas kavandatav projekt piirab õhuringlust või vähendab avatud ruumi?

Kas projekt neelab või toodab soojust?

Kas projekt tekitab lenduvaid orgaanilisi ühendeid ja lämmastikoksiide (NOx) ning aitab kaasa troposfääriosooni moodustumisele päikesepaistelistel ja soojadel päevadel?

Kas kuumalained võivad projekti mõjutada?

Kas projekt suurendab energia- ja veenõudlust seoses jahutuse vajadusega?

Kas ehitamisel kasutatavad materjalid suudavad taluda kõrgemaid temperatuure (või võib nende puhul tekkida näiteks materjali väsimine või pinna lagunemine)?

Tagada, et kavandatav projekt on kaitstud ülekuumenemise eest.

Ergutada keskkonnatoime seisukohast optimaalset projekteerimist ja vähendada jahutusvajadust.

Vähendada kavandatava projekti käigus soojuse salvestamist (nt kasutades teistsuguseid materjale ja värve).

Põud

Kas kavandatav projekt suurendab veenõudlust?

Kas projekt mõjutab kahjulikult põhjaveekihte?

Kas kavandatav projekt on haavatav vähese jõevooluhulga või kõrgema veetemperatuuri suhtes?

Kas projekt suurendab veereostust, eelkõige põuaperioodidel, mil lahjendusaste on madalam, temperatuur kõrgem ja hägusus suurem?

Kas projekt muudab maastiku või metsaalad põlengute suhtes haavatavaks? Kas kavandatav projekt asub alal, mis on metsa- ja maastikupõlengute suhtes haavatav?

Kas ehitamisel kasutatavad materjalid suudavad taluda kõrgemaid temperatuure?

Tagada, et kavandatav projekt on kaitstud põua tagajärgede eest (nt kasutada veesäästlikke protsesse ja materjale, mis taluvad kõrgeid temperatuure).

Kavandada loomapidamissüsteemidesse loomadele vajaliku vee tiigid.

Võtta kasutusele sademevee kogumise tehnoloogia ja meetodid.

Võtta kasutusele tipptasemel reoveepuhastussüsteemid, mis võimaldavad vee taaskasutamist.

Metsa- ja maastikupõlengud

Kas kavandatav projektipiirkond on avatud tuleriskile?

Kas ehitamisel kasutatavad materjalid on tulekindlad?

Kas kavandatav projekt suurendab tuleriski (nt projektipiirkonnas oleva taimestiku kaudu)?

Kasutada tulekindlaid ehitusmaterjale.

Luua projektipiirkonnas ja selle ümbruses tuleriskiga kohandatud ruum.

Üleujutusrežiim ja äärmuslikud vihmasajud

Kas kavandatavat projekti mõjutab jõe üleujutusvööndis asumisest tulenev risk?

Kas projekt muudab olemasolevate lammide suutlikkust looduslike üleujutuste ohjamiseks?

Kas projekt muudab valgala veemahutavust?

Kas tammid on piisavalt stabiilsed, et pidada vastu üleujutustele?

Kas projekti võib ohustada maapinnalähedase põhjavee taseme tõus?

Kaaluda ehitusprojektis selliste muudatuste tegemist, mis arvestavad pinna- ja põhjavee taseme tõusu (nt rajada ehitis tugipostidele, ümbritseda üleujutuste suhtes haavatav või üleujutuste seisukohast kriitiline taristu üleujutustõketega, mis tõusevad automaatselt üles, kasutades läheneva tulvavee tõstejõudu, paigaldada äravooluga seotud süsteemidesse tagasivoolu tõkestavad klapid, et kaitsta siseruume reovee tagasivoolust põhjustatud üleujutuste eest).

Täiustada projekti äravoolusüsteemi.

Tormid ja tuuleiilid

Kas kavandatavat projekti mõjutab tormidest ja tugevatest tuultest tulenev risk?

Kas projekti ja selle toimimist võivad mõjutada kukkuvad objektid (nt puud) projekti asukoha lähedal?

Kas suurte tormide ajal on tagatud projekti ühendus energia-, vee-, transpordi- ja IKT-võrkudega?

Tagada projekteerimise kaudu vastupanuvõime tugevatele tuultele ja tormidele.

Maalihked

Kas projekt asub piirkonnas, mida võivad mõjutada äärmuslikud sademed ja maalihked?

Kaitsta pindu ja ohjata pinnaerosiooni (nt istutades kiiresti taimkatte – hüdrokülv, murukamar, puud).

Kavandada erosiooni ohjavad konstruktsioonid (nt sobivad äravoolukanalid ja truubid).

Mereveetaseme (äkiline) tõus, tormid, rannikuerosioon, hüdroloogiline režiim ja soolase vee sissetung

Kas kavandatav projekt asub piirkonnas, mida võib mõjutada mereveetaseme tõus?

Kas projekti võib mõjutada mereveetaseme äkiline tõus tormide ajal?

Kas kavandatav projekt asub piirkonnas, mida mõjutab rannikuerosiooni risk? Kas projekt vähendab või suurendab rannikuerosiooni riski?

Kas projekt asub piirkonnas, mida võib mõjutada soolase vee sissetung?

Kas merevee sissetung võib põhjustada saasteainete (nt jäätmete) lekkimist?

Kaaluda ehitusprojekti muutmist, et arvestada mereveetaseme võimaliku tõusuga, nt ehitada tugisammastele.

Külmalained

Kas kavandatavat projekti võivad mõjutada lühikesed ebatavaliselt külma ilma, lumetormide või pakase perioodid?

Kas ehitamisel kasutatavad materjalid suudavad taluda madalamaid temperatuure?

Kas jää võib mõjutada projekti toimimist/käitamist?

Kas külmalainete ajal on tagatud projekti ühendus energia-, vee-, transpordi- ja IKT-võrkudega?

Kas suur lumekoormus võib mõjutada ehitise stabiilsust?

Tagada projekti kaitse külmalainete ja lume eest (nt kasutada ehitusmaterjale, mis taluvad madalaid temperatuure, ja tagada, et projekt peab vastu lume kuhjumisele).

Külmumis-sulamiskahjustused

Kas kavandatava projekti puhul esineb külmumis-sulamiskahjustuste risk (nt oluliste taristuprojektide puhul)?

Kas igikeltsa sulamine võib projekti mõjutada?

Tagada, et projekt (nt oluline taristu) peab tuultele vastu, ja vältida niiskuse sattumist konstruktsioonidesse (nt kasutades teistsuguseid materjale või tehnilisi lahendusi).

---

(1)  Ülevaade ELi keskkonnapoliitikast ja keskkonnaalastest õigusaktidest: https://ec.europa.eu/environment/index_et.

(2)  KMH vajalikkuse hindamine: https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/EIA_guidance_Screening_final.pdf.

(3)  KMH ulatuse kindlaksmääramine: https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/EIA_guidance_Scoping_final.pdf.

(4)  KMH aruanne: https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/EIA_guidance_EIA_report_final.pdf.

(5)  2013. aasta suunised KMH kohta: https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/EIA%20Guidance.pdf.

(6)  Standard EN 17210 võib olla kasulikuks viitematerjaliks puuetega inimeste juurdepääsuvõimaluste käsitlemisel

(7)  EIP keskkonna- ja sotsiaalsete standardite käsiraamat: https://www.eib.org/attachments/strategies/environmental_and_social_practices_handbook_en.pdf.

(8)  Elupaikade direktiiv: https://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/index_en.htm

(9)  KMH ja KSH puhul kasutatakse sõna „leevendamine“ selleks, et tagada arendusprojekti kahjuliku keskkonnamõju minimeerimine või täielik vältimine. Kliimameetmete puhul kasutatakse sõna „leevendamine“ seoses KHG heite vähendamise või kõrvaldamisega. Käesolevas lisas püütakse eristada kaht „leevendamise“ kasutusala, viidates KMHst tulenevale leevendamisele (ehk keskkonnamõju leevendamisele) ja kliimamuutuste leevendamisele.

(10)  https://climate-adapt.eea.europa.eu/knowledge/tools/uncertainty-guidance

---

E LISA

Kliimakindluse tagamine ja keskkonnamõju strateegiline hindamine

| Keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) tulemusena määratletakse tavaliselt olulised raamtingimused järgnevate taristuprojektide jaoks, sealhulgas seoses kliimamuutustega.
  Nagu joonis 23 kirjeldatud, ei pruugi projekti elluviija projektitsükli alguses olla KSH ja strateegia/planeerimise etappi kaasatud. Seetõttu on käesolev lisa suunatud eelkõige ametiasutustele, poliitikakujundajatele, planeerijatele, KSH läbiviijatele ja ekspertidele ning teistele KSH protsessidesse kaasatavatele sidusrühmadele.
  Eesmärk on toetada kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud kaalutluste integreerimist KSHsse ja raamtingimustesse, mis võivad suunata järgnevate taristuprojektide kliimakindluse tagamist.
  See omakorda võib toetada ELi kliimaeesmärkide ja Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkide saavutamist. |
| --- |

Keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) tulemusena määratletakse tavaliselt olulised raamtingimused järgnevate taristuprojektide jaoks, sealhulgas seoses kliimamuutustega.

Nagu joonis 23 kirjeldatud, ei pruugi projekti elluviija projektitsükli alguses olla KSH ja strateegia/planeerimise etappi kaasatud. Seetõttu on käesolev lisa suunatud eelkõige ametiasutustele, poliitikakujundajatele, planeerijatele, KSH läbiviijatele ja ekspertidele ning teistele KSH protsessidesse kaasatavatele sidusrühmadele.

Eesmärk on toetada kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud kaalutluste integreerimist KSHsse ja raamtingimustesse, mis võivad suunata järgnevate taristuprojektide kliimakindluse tagamist.

See omakorda võib toetada ELi kliimaeesmärkide ja Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkide saavutamist.

E.1.   SISSEJUHATUS

Keskkonnamõju strateegiline hindamine on määratletud Euroopa Parlamendi ja komisjoni direktiivis 2001/42/EÜ (1) (edaspidi „KSH direktiiv“).

KSH direktiivi kohaldatakse paljude riiklike kavade ja programmide suhtes. Need kavad ja programmid peab koostama või vastu võtma (riigi, piirkonna või kohaliku tasandi) ametiasutus ning need peavad olema ette nähtud õigus- või haldusnormidega.

Kliimamuutused võivad olla kava või programmi keskkonnamõju strateegilise hindamisel olulisel kohal. See kehtib kliimakindluse tagamise mõlema samba, s.t kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise kohta.

| Perioodi 2014–2020 suurprojektide kliimakindluse tagamisel saadud kogemused näitavad, et taristuprojektide kliimakindluse tagamist võivad oluliselt mõjutada KSH etapis ja/või projekti arendustsükli alguses tehtud otsused. |
| --- |

Perioodi 2014–2020 suurprojektide kliimakindluse tagamisel saadud kogemused näitavad, et taristuprojektide kliimakindluse tagamist võivad oluliselt mõjutada KSH etapis ja/või projekti arendustsükli alguses tehtud otsused.

KSH on kohustuslik selliste riiklike kavade ja programmide puhul, mis 1) on koostatud põllumajanduse, metsanduse, kalanduse, energeetika, tööstuse, veonduse, jäätmekäitluse, veemajanduse, telekommunikatsiooni, turismi, asulaplaneerimise või maakasutuse valdkonnas ja millega luuakse raamistik edaspidiste teostuslubade saamiseks projektidele, mis on loetletud KMH direktiivis; või 2) mille suhtes on peetud vajalikuks korraldada hindamine elupaikade direktiivi alusel.

KSH direktiivist, elupaikade direktiivist ja veepoliitika raamdirektiivist tulenevaid keskkonnamõju hindamise õiguslikke nõudeid kohaldatakse täiel määral näiteks nende ELi kaasrahastatavate programmide ettevalmistamise suhtes, mis on koostatud aastateks 2021–2027 ühissätete määruse alusel.

ELi kaasrahastatavate programmide puhul, mis on välja töötatud sektorites, mida KSH direktiiv ei hõlma (nt sotsiaalmeetmed, ränne, julgeolek või piirihaldus), ei pruugi selline hindamine nõutav olla. Kogemused on näidanud, et selliste programmidega toetatavad sekkumised ei hõlma paljudel juhtudel KMH direktiivi lisades sätestatud töid või taristut ega loo seega projektide jaoks raamistikku KSH direktiivi tähenduses. Kui aga selliste programmidega luuakse raamistik KMH direktiivi lisades loetletud projektidele teostusloa saamiseks (nt koolide, haiglate, rändajate majutamise asutuste, riikidevahelise või piiriülese taristu ehitamine), on vaja kindlaks teha, kas neil võib olla oluline keskkonnamõju. Kui läbivaatamise käigus jõutakse järeldusele, et hindamine ei ole vajalik, tuleks selle järelduse põhjused avalikustada.

Et keskkonnamõju hindamine oleks tõhus, tuleb see läbi viia võimalikult varakult programmide ettevalmistamise etapis. Niimoodi suurendatakse keskkonnaaspektide integreerimist programmidesse, aidatakse kaasa nende aktsepteerimisele ühiskonnas ja tagatakse võimaliku olulise negatiivse keskkonnamõju nõuetekohane käsitlemine.

Üldiselt peavad liikmesriigid eespool nimetamata kavade/programmide puhul tegema kindlaks, kas kavadel/programmidel on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju. Olulise mõju korral tuleb viia läbi KSH. Olulise mõju kindlakstegemisel lähtutakse KSH direktiivi II lisas sätestatud kriteeriumidest.

KSH menetluse võib kokku võtta järgmiselt: koostatakse keskkonnamõju hindamise aruanne, milles määratakse kindlaks tõenäoline oluline keskkonnamõju ja esitatakse kavandatava kava või programmi mõistlikud alternatiivid. Üldsust ja keskkonnaasutusi teavitatakse ja nendega konsulteeritakse kava või programmi eelnõu ja koostatud keskkonnamõju hindamise aruande osas. Kava või programmi puhul, millel on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju teises liikmesriigis, peab liikmesriik, kelle territooriumil kava või programmi välja töötatakse, konsulteerima selle teise liikmesriigiga.

Enne kava või programmi vastuvõtmist võetakse arvesse keskkonnamõju hindamise aruannet ja konsultatsioonide tulemusi. Kui kava või programm on vastu võetud, teavitatakse sellest keskkonnaasutusi ja üldsust ning neile tehakse kättesaadavaks asjakohane teave. Et teha varakult kindlaks ettenägematu kahjulik mõju, tuleb kava või programmi olulist keskkonnamõju seirata.

Nagu on märgitud Euroopa Komisjoni suunistes kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse integreerimise kohta keskkonnamõju hindamisse, (2) annavad strateegilised keskkonnamõju hindamised võimaluse integreerida kliimamuutuste käsitlemine süstemaatiliselt ja standarditud lähenemisviisi kohaselt kavadesse ja programmidesse kogu ELis.

Kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise, bioloogilise mitmekesisuse ja muude keskkonnaküsimuste üheskoos käsitlemine toob märkimisväärset kasu, rääkimata kulutõhususest.

KSH direktiivi I lisa punkti f kohaselt tuleb keskkonnamõju hindamise aruandes kaaluda mõju kliimateguritele ja kõigi loetletud tegurite omavahelisi seoseid.

Kliimamuutustega seotud kaalutlusi võetakse arvesse planeerimisetapis, mis on kõige olulisem näiteks transpordisektoris, kus peamised otsused eelkõige kliimamuutuste leevendamise kohta tehakse just selles etapis (nt teatavate väiksema mõjuga transpordiliikide, poliitikameetmete, liikuvusmustrite/-harjumuste eelistamine). See kehtib ka projektide kohta, mis viiakse ellu konkreetse riikliku kava/programmi rakendamise tulemusena, samuti nendega seotud keskkonnamõju hindamiste või elupaikade direktiivi artikli 6 lõike 3 kohaste asjakohaste hindamiste kohta.

Mis puutub pikaajalistesse riskidesse, siis kliimamuutuste võimalik mõju taristule nõuab mõtlemisviisi muutust, s.t üleminekut üksnes tavapäraselt riikliku kava/programmi keskkonnamõju hindamiselt sellisele hindamisele, milles võetakse arvesse ka tõenäolisi kliimamuutustega seotud pikaajalisi riske.

Riiklike kavade/programmide raames kliimamuutustele vastupanuvõime tagamine aitab sageli kaasa kliimamuutustele reageerimisele kohanduva juhtimise käigus.

Komisjon on andnud suuniseid (3) kliimamuutustega seotud kaalutluste integreerimiseks keskkonnamõju strateegilisse hindamisse.

Peamised küsimused hõlmavad järgmist:

| — | Kuidas mõjutab riiklik kava/programm kliimamuutusi (nt vähendades või suurendades KHG kontsentratsiooni atmosfääris) või kuidas mõjutavad kliimamuutused riiklikku kava/programmi (nt suurendavad äärmuslike ilmastiku- ja kliimatingimuste riske)? |
| --- | --- |

—

Kuidas mõjutab riiklik kava/programm kliimamuutusi (nt vähendades või suurendades KHG kontsentratsiooni atmosfääris) või kuidas mõjutavad kliimamuutused riiklikku kava/programmi (nt suurendavad äärmuslike ilmastiku- ja kliimatingimuste riske)?

| — | Mil moel muudavad kliimamuutused hindamisprotsessi keeruliseks? |
| --- | --- |

—

Mil moel muudavad kliimamuutused hindamisprotsessi keeruliseks?

| — | Kuidas mõjutavad kliimamuutused teabevajadust – millised sidusrühmad omavad nendes valdkondades teavet ja eriteadmisi, mis liiki teave see on ja millistest allikatest see pärineb? |
| --- | --- |

—

Kuidas mõjutavad kliimamuutused teabevajadust – millised sidusrühmad omavad nendes valdkondades teavet ja eriteadmisi, mis liiki teave see on ja millistest allikatest see pärineb?

| — | Milliseid kliimamuutuste põhiaspekte tuleks üksikasjalikul hindamisel käsitleda ja kui olulised on need aspektid otsuste tegemisel? |
| --- | --- |

—

Milliseid kliimamuutuste põhiaspekte tuleks üksikasjalikul hindamisel käsitleda ja kui olulised on need aspektid otsuste tegemisel?

Tabel 15

Näiteid kliimamuutustega seotud küsimustest, mida tuleks käsitleda keskkonnamõju strateegilisel hindamisel

| Kliimamuutuste leevendamine | Kliimamuutustega kohanemine |
| --- | --- |
| — | Tööstuse energianõudlus ja sellega seotud KHG heide |

Kliimamuutuste leevendamine

Kliimamuutustega kohanemine

—

Tööstuse energianõudlus ja sellega seotud KHG heide

| — | Elamute ja ehituse energianõudlus ning sellega seotud KHG heide |
| --- | --- |

—

Elamute ja ehituse energianõudlus ning sellega seotud KHG heide

| — | Põllumajanduse KHG heide |
| --- | --- |

—

Põllumajanduse KHG heide

| — | Jäätmekäitluse KHG heide |
| --- | --- |

—

Jäätmekäitluse KHG heide

| — | Reisimisharjumused ja transpordi KHG heide |
| --- | --- |

—

Reisimisharjumused ja transpordi KHG heide

| — | Energiatootmise KHG heide |
| --- | --- |

—

Energiatootmise KHG heide

| — | Maakasutus, maakasutuse muutus, metsandus ja bioloogiline mitmekesisus |
| --- | --- |

—

Maakasutus, maakasutuse muutus, metsandus ja bioloogiline mitmekesisus

| — | Kuumalained (sealhulgas mõju inimeste, loomade ja taimede tervisele, kahju põllukultuuridele, metsatulekahjud) |
| --- | --- |

—

Kuumalained (sealhulgas mõju inimeste, loomade ja taimede tervisele, kahju põllukultuuridele, metsatulekahjud)

| — | Põuad (sealhulgas vee kättesaadavuse ja kvaliteedi vähenemine ning suurenenud veenõudlus) |
| --- | --- |

—

Põuad (sealhulgas vee kättesaadavuse ja kvaliteedi vähenemine ning suurenenud veenõudlus)

| — | Üleujutuste ohjamine ja äärmuslikud vihmasajud |
| --- | --- |

—

Üleujutuste ohjamine ja äärmuslikud vihmasajud

| — | Tormid ja tugevad tuuled (sh taristule, hoonetele, põllukultuuridele ja metsadele tekitatav kahju), maalihked |
| --- | --- |

—

Tormid ja tugevad tuuled (sh taristule, hoonetele, põllukultuuridele ja metsadele tekitatav kahju), maalihked

| — | Mereveetaseme tõus, äärmuslikud tormid, rannikuerosioon ja soolase vee sissetung |
| --- | --- |

—

Mereveetaseme tõus, äärmuslikud tormid, rannikuerosioon ja soolase vee sissetung

| — | Külmalained, külmumise-sulamise kahjustused |
| --- | --- |

—

Külmalained, külmumise-sulamise kahjustused

Kuidas kliimamuutusi KSH raames tõhusalt käsitleda?

| — | Kliimamuutusi tuleks KSH protsessis ning riiklikes kavades ja programmides käsitleda alates esimestest etappidest ning seejärel jälgida neid kogu protsessi vältel, alustades KMH vajalikkuse hindamise ja KMH ulatuse kindlaksmääramise etappidest, et kinnistada need küsimused kõigi peamiste osaliste, s.t pädevate asutuste ja poliitikakujundajate, planeerijate, KSH läbiviijate ja muude sidusrühmade mõtlemisse. Kuna keskkonnamõju strateegilisele hindamisele järgnevad teised protsessid, saab seda kasutada loova protsessina, mis toetab õppimist kõigi nende osaliste seas. |
| --- | --- |

—

Kliimamuutusi tuleks KSH protsessis ning riiklikes kavades ja programmides käsitleda alates esimestest etappidest ning seejärel jälgida neid kogu protsessi vältel, alustades KMH vajalikkuse hindamise ja KMH ulatuse kindlaksmääramise etappidest, et kinnistada need küsimused kõigi peamiste osaliste, s.t pädevate asutuste ja poliitikakujundajate, planeerijate, KSH läbiviijate ja muude sidusrühmade mõtlemisse. Kuna keskkonnamõju strateegilisele hindamisele järgnevad teised protsessid, saab seda kasutada loova protsessina, mis toetab õppimist kõigi nende osaliste seas.

| — | Kliimamuutustega seotud küsimuste käsitlemine tuleb kohandada riikliku kava/programmi konkreetse kontekstiga. See ei ole lihtsalt kontrollnimekirja läbitöötamine. Iga KSH võib olla teistest erinev. |
| --- | --- |

—

Kliimamuutustega seotud küsimuste käsitlemine tuleb kohandada riikliku kava/programmi konkreetse kontekstiga. See ei ole lihtsalt kontrollnimekirja läbitöötamine. Iga KSH võib olla teistest erinev.

| — | Olge praktilised ja kasutage tervet mõistust! Sidusrühmadega konsulteerides vältige KSH menetluse venitamist ja jätke piisavalt aega teabe (s.t vastava kava/programmi ja keskkonnamõju hindamise aruande) nõuetekohaseks hindamiseks. |
| --- | --- |

—

Olge praktilised ja kasutage tervet mõistust! Sidusrühmadega konsulteerides vältige KSH menetluse venitamist ja jätke piisavalt aega teabe (s.t vastava kava/programmi ja keskkonnamõju hindamise aruande) nõuetekohaseks hindamiseks.

| — | Kasutage KSHd võimalusena käsitleda eri liiki projektidega seotud põhiküsimusi. Selles etapis on veel palju võimalusi (nt alternatiivide kaalumine), mida saab kasutada potentsiaalselt probleemsete olukordade vältimiseks KMH/projekti tasandil. |
| --- | --- |

—

Kasutage KSHd võimalusena käsitleda eri liiki projektidega seotud põhiküsimusi. Selles etapis on veel palju võimalusi (nt alternatiivide kaalumine), mida saab kasutada potentsiaalselt probleemsete olukordade vältimiseks KMH/projekti tasandil.

Kriitilise tähtsusega ülesanded KSH raames kliimamuutuste käsitlemisel on (näiteks) järgmised.

| — | Hinnake riiklikku kava/programmi ja seda, kuidas see






  — | on kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkidega ja ELi kliimaeesmärkidega |
| --- | --- | --- |

—

Hinnake riiklikku kava/programmi ja seda, kuidas see

—

on kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppe eesmärkidega ja ELi kliimaeesmärkidega

| — | ning 2050. aastaks KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse, sealhulgas 2030. aastaks seatud KHG vähendamise eesmärkide saavutamise trajektooriga, |
| --- | --- |

—

ning 2050. aastaks KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse, sealhulgas 2030. aastaks seatud KHG vähendamise eesmärkide saavutamise trajektooriga,

| — | tagab/hõlbustab investeeringuid, mis ei kahjusta oluliselt asjaomaseid keskkonnaeesmärke, ja |
| --- | --- |

—

tagab/hõlbustab investeeringuid, mis ei kahjusta oluliselt asjaomaseid keskkonnaeesmärke, ja

| — | tagab piisava vastupanuvõime kliimamuutuste akuutsetele ja kroonilistele mõjudele. |
| --- | --- |

—

tagab piisava vastupanuvõime kliimamuutuste akuutsetele ja kroonilistele mõjudele.

| — | Kaaluge pikaajalisi suundumusi nii kavandatud riikliku kava/programmi korral kui ka ilma selleta ning vältige hetkeseisul põhinevaid analüüse. |
| --- | --- |

—

Kaaluge pikaajalisi suundumusi nii kavandatud riikliku kava/programmi korral kui ka ilma selleta ning vältige hetkeseisul põhinevaid analüüse.

| — | Hinnake riiklikku kava/programmi lähteolukorra arengu ja peamiste suundumuste ning neid põhjustavate tegurite alusel, võttes arvesse ka teisi riiklikke kavasid/programme. |
| --- | --- |

—

Hinnake riiklikku kava/programmi lähteolukorra arengu ja peamiste suundumuste ning neid põhjustavate tegurite alusel, võttes arvesse ka teisi riiklikke kavasid/programme.

| — | Võtke arvesse mõju, mida prognoositavad kliimamuutused avaldavad kavandatud riiklikule kavale/programmile ja mis võib olla pikaajaline, ning kava/programmi vastupanu- ja toimetulekuvõimet. |
| --- | --- |

—

Võtke arvesse mõju, mida prognoositavad kliimamuutused avaldavad kavandatud riiklikule kavale/programmile ja mis võib olla pikaajaline, ning kava/programmi vastupanu- ja toimetulekuvõimet.

| — | Hallake komplekssust ja kaaluge, kas riikliku kava/programmi sellise osa rakendamisel, mis võib muidu avaldada positiivset mõju (nt kliimamuutuste leevendamine), võib olla negatiivne mõju kliimamuutustega kohanemisele ja/või bioloogilisele mitmekesisusele. |
| --- | --- |

—

Hallake komplekssust ja kaaluge, kas riikliku kava/programmi sellise osa rakendamisel, mis võib muidu avaldada positiivset mõju (nt kliimamuutuste leevendamine), võib olla negatiivne mõju kliimamuutustega kohanemisele ja/või bioloogilisele mitmekesisusele.

| — | Kaaluge, millised olemasolevad kliimamuutustega seotud eesmärgid ja sihid tuleb integreerida riiklikku kavasse/programmi. |
| --- | --- |

—

Kaaluge, millised olemasolevad kliimamuutustega seotud eesmärgid ja sihid tuleb integreerida riiklikku kavasse/programmi.

| — | Võtke arvesse riikliku kava/programmi pikaajalist ja kumulatiivset mõju kliimamuutustele ning muudele keskkonna- ja sotsiaalküsimustele, nagu bioloogiline mitmekesisus või puuetega inimeste juurdepääs, kuna see mõju võib olla oluline, arvestades nende teemade komplekssust. |
| --- | --- |

—

Võtke arvesse riikliku kava/programmi pikaajalist ja kumulatiivset mõju kliimamuutustele ning muudele keskkonna- ja sotsiaalküsimustele, nagu bioloogiline mitmekesisus või puuetega inimeste juurdepääs, kuna see mõju võib olla oluline, arvestades nende teemade komplekssust.

| — | Aktsepteerige ebakindlust. Kasutage abivahendeid nagu stsenaariumid, et tulla toime komplekssete süsteemide ja puudulike andmetega kaasneva ebakindlusega. Mõelge riskidele, kui mõju on liiga ebakindel, ja arvestage neid kahjulike mõjude seires. |
| --- | --- |

—

Aktsepteerige ebakindlust. Kasutage abivahendeid nagu stsenaariumid, et tulla toime komplekssete süsteemide ja puudulike andmetega kaasneva ebakindlusega. Mõelge riskidele, kui mõju on liiga ebakindel, ja arvestage neid kahjulike mõjude seires.

| — | Töötage välja vastupanuvõimelisemad alternatiivid ja lahendused, pidades riikliku kava/programmi arendamisel silmas lahendusi, mis on keskkonnamõõtmest laiemalt kasulikud (win-win), igal juhul kasulikud (no-regret) või piisavalt kasulikud (low-regret), võttes arvesse ebakindlust, mis kaasneb kliimamuutustega ning prognoosidega kliimamuutuste mõju kohta bioloogilisele mitmekesisusele ja ühiskonnale, eelkõige meestele ja naistele, kelle sissetulekud/elatisvahendid sõltuvad loodusvaradest või kelle võime kohaneda kliimamuutustega on teatavate sotsiaalmajanduslike omaduste tõttu väiksem. |
| --- | --- |

—

Töötage välja vastupanuvõimelisemad alternatiivid ja lahendused, pidades riikliku kava/programmi arendamisel silmas lahendusi, mis on keskkonnamõõtmest laiemalt kasulikud (win-win), igal juhul kasulikud (no-regret) või piisavalt kasulikud (low-regret), võttes arvesse ebakindlust, mis kaasneb kliimamuutustega ning prognoosidega kliimamuutuste mõju kohta bioloogilisele mitmekesisusele ja ühiskonnale, eelkõige meestele ja naistele, kelle sissetulekud/elatisvahendid sõltuvad loodusvaradest või kelle võime kohaneda kliimamuutustega on teatavate sotsiaalmajanduslike omaduste tõttu väiksem.

| — | Töötage välja vastupidavamad alternatiivid ja lahendused nii ainelise kui ka vaimse kultuuripärandi kaitsmiseks. |
| --- | --- |

—

Töötage välja vastupidavamad alternatiivid ja lahendused nii ainelise kui ka vaimse kultuuripärandi kaitsmiseks.

| — | Valmistage ette kohanduv juhtimine ja tehke kohanemisvõime parandamiseks seiret. |
| --- | --- |

—

Valmistage ette kohanduv juhtimine ja tehke kohanemisvõime parandamiseks seiret.

| — | Lähtuge oma soovitustes ettevaatusprintsiibist ning tunnistage oletusi ja seniste teadmiste piiratust. |
| --- | --- |

—

Lähtuge oma soovitustes ettevaatusprintsiibist ning tunnistage oletusi ja seniste teadmiste piiratust.

Kliimaküsimuste kindlakstegemine KSH raames (näited)

| — | Tehke peamised kliimamuutustega seotud küsimused kindlaks protsessi varases etapis, kuid rakendage paindlikkust ja vaadake need läbi, kui kava/programmi ettevalmistamise käigus kerkivad esile uued küsimused. |
| --- | --- |

—

Tehke peamised kliimamuutustega seotud küsimused kindlaks protsessi varases etapis, kuid rakendage paindlikkust ja vaadake need läbi, kui kava/programmi ettevalmistamise käigus kerkivad esile uued küsimused.

| — | Tehke kindlaks ja tooge kokku kõik sidusrühmad ja keskkonnaasutused, kes aitavad peamisi küsimusi kindlaks teha. |
| --- | --- |

—

Tehke kindlaks ja tooge kokku kõik sidusrühmad ja keskkonnaasutused, kes aitavad peamisi küsimusi kindlaks teha.

| — | Uurige kliimamuutuste ja teiste keskkonnaküsimuste (nt bioloogiline mitmekesisus) vastastikust mõju. |
| --- | --- |

—

Uurige kliimamuutuste ja teiste keskkonnaküsimuste (nt bioloogiline mitmekesisus) vastastikust mõju.

| — | Looge ökosüsteemi teenustele tuginedes raamistik bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuste vastastikuse mõju hindamiseks. |
| --- | --- |

—

Looge ökosüsteemi teenustele tuginedes raamistik bioloogilise mitmekesisuse ja kliimamuutuste vastastikuse mõju hindamiseks.

| — | Pidage meeles, et arvesse tuleb võtta nii riikliku kava/programmi mõju kliimale ja kliimamuutustele kui ka muutuva kliima ja looduskeskkonna mõju riiklikule kavale/programmile. |
| --- | --- |

—

Pidage meeles, et arvesse tuleb võtta nii riikliku kava/programmi mõju kliimale ja kliimamuutustele kui ka muutuva kliima ja looduskeskkonna mõju riiklikule kavale/programmile.

| — | Uurige, kuidas kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine üksteist vastastikku mõjutavad (nt pidage meeles, et positiivne mõju kliimamuutuste leevendamisele võib avaldada negatiivset mõju kliimamuutustele vastupanuvõimele ja nendega kohanemisele, ning vastupidi). |
| --- | --- |

—

Uurige, kuidas kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine üksteist vastastikku mõjutavad (nt pidage meeles, et positiivne mõju kliimamuutuste leevendamisele võib avaldada negatiivset mõju kliimamuutustele vastupanuvõimele ja nendega kohanemisele, ning vastupidi).

| — | Võtke vajaduse korral arvesse riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku konteksti, sõltuvalt riikliku kava/programmi ulatusest. Võib-olla tuleb arvesse võtta ka Euroopa ja üleilmset konteksti. |
| --- | --- |

—

Võtke vajaduse korral arvesse riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku konteksti, sõltuvalt riikliku kava/programmi ulatusest. Võib-olla tuleb arvesse võtta ka Euroopa ja üleilmset konteksti.

| — | Kaaluge poliitikaga seatud eesmärke, kohustusi ja sihte ning seda, kuidas integreerida need riiklikku kavasse/programmi. Kaaluge alternatiivsete valikute mõju kliimale. Näiteks mil määral on võimalik eelistada kavade/programmide rakendamist mahajäetud tööstusaladel, mitte aga hoonestamata rohealadel, mis kahjustaks kliimat rohkem. Kaaluge olemasolevate ressursside taaskasutamist. Kaaluge võrgustruktuure, mis tagavad suurima vastupidavuse ja tekitavad kõige vähem KHG heidet. Sarnast lähenemisviisi saab kasutada linna planeerimisel/arendamisel. |
| --- | --- |

—

Kaaluge poliitikaga seatud eesmärke, kohustusi ja sihte ning seda, kuidas integreerida need riiklikku kavasse/programmi. Kaaluge alternatiivsete valikute mõju kliimale. Näiteks mil määral on võimalik eelistada kavade/programmide rakendamist mahajäetud tööstusaladel, mitte aga hoonestamata rohealadel, mis kahjustaks kliimat rohkem. Kaaluge olemasolevate ressursside taaskasutamist. Kaaluge võrgustruktuure, mis tagavad suurima vastupidavuse ja tekitavad kõige vähem KHG heidet. Sarnast lähenemisviisi saab kasutada linna planeerimisel/arendamisel.

Kliimamuutustega seotud mõjude hindamine KSH raames (näited)

| — | Kaaluge kliimamuutuste stsenaariume kohe alguses. Hõlmake äärmuslikud ilmastiku- ja kliimaolud ning „suured üllatused“, mis võivad avaldada kahjulikku mõju riikliku kava/programmi rakendamisele või suurendada selle mõju näiteks bioloogilisele mitmekesisusele ning muudele keskkonna- ja sotsiaalteguritele, eelkõige meestele ja naistele, kelle sissetulekud/elatisvahendid ning kultuuripärandi kaitse sõltuvad loodusvaradest või kelle võime kohaneda kliimamuutustega on teatavate sotsiaalmajanduslikest omaduste tõttu väiksem. |
| --- | --- |

—

Kaaluge kliimamuutuste stsenaariume kohe alguses. Hõlmake äärmuslikud ilmastiku- ja kliimaolud ning „suured üllatused“, mis võivad avaldada kahjulikku mõju riikliku kava/programmi rakendamisele või suurendada selle mõju näiteks bioloogilisele mitmekesisusele ning muudele keskkonna- ja sotsiaalteguritele, eelkõige meestele ja naistele, kelle sissetulekud/elatisvahendid ning kultuuripärandi kaitse sõltuvad loodusvaradest või kelle võime kohaneda kliimamuutustega on teatavate sotsiaalmajanduslikest omaduste tõttu väiksem.

| — | Analüüsige keskkonna lähteolukorra arengusuundumusi. Võtke arvesse põhiküsimuste suundumusi aja jooksul; muutusi põhjustavaid tegureid; künniseid ja piirmäärasid; alasid, mida võidakse eriti kahjustada; ning peamisi jaotumise mõjusid. Kasutage kliima suhtes haavatavuse hindamisi, mis aitavad hinnata keskkonna lähteolukorra muutusi ja teha kindlaks kõige vastupidavama(d) alternatiivi(d). |
| --- | --- |

—

Analüüsige keskkonna lähteolukorra arengusuundumusi. Võtke arvesse põhiküsimuste suundumusi aja jooksul; muutusi põhjustavaid tegureid; künniseid ja piirmäärasid; alasid, mida võidakse eriti kahjustada; ning peamisi jaotumise mõjusid. Kasutage kliima suhtes haavatavuse hindamisi, mis aitavad hinnata keskkonna lähteolukorra muutusi ja teha kindlaks kõige vastupidavama(d) alternatiivi(d).

| — | Kui see on asjakohane, kasutage kavandamisel ökosüsteemil põhinevat integreeritud lähenemisviisi ning vaadake läbi künnised ja piirmäärad. |
| --- | --- |

—

Kui see on asjakohane, kasutage kavandamisel ökosüsteemil põhinevat integreeritud lähenemisviisi ning vaadake läbi künnised ja piirmäärad.

| — | Otsige võimalusi olukorra parandamiseks. Veenduge, et riiklik kava/programm on kooskõlas muude asjakohaste poliitikaeesmärkidega, sealhulgas kliimapoliitika eesmärkidega, ning kliimamuutuste ja nt bioloogilise mitmekesisusega seotud prioriteetsete meetmetega. |
| --- | --- |

—

Otsige võimalusi olukorra parandamiseks. Veenduge, et riiklik kava/programm on kooskõlas muude asjakohaste poliitikaeesmärkidega, sealhulgas kliimapoliitika eesmärkidega, ning kliimamuutuste ja nt bioloogilise mitmekesisusega seotud prioriteetsete meetmetega.

| — | Hinnake alternatiive, millel on kliimamuutuste tagajärgi silmas pidades positiivne mõju: käsitlege vajadust selliste alternatiivide järele, nende rakendamise protsessi, asukohti, ajastust ja menetlusi. Hinnake ka alternatiive, mis täiustavad ökosüsteemi teenuseid, sealhulgas CO2 sidumise ja kliimamuutustele vastupanuvõime seisukohast. |
| --- | --- |

—

Hinnake alternatiive, millel on kliimamuutuste tagajärgi silmas pidades positiivne mõju: käsitlege vajadust selliste alternatiivide järele, nende rakendamise protsessi, asukohti, ajastust ja menetlusi. Hinnake ka alternatiive, mis täiustavad ökosüsteemi teenuseid, sealhulgas CO2 sidumise ja kliimamuutustele vastupanuvõime seisukohast.

| — | Püüdke esmalt vältida kliimamuutuste mõju ja alles seejärel käsitlege kliimamuutuste leevendamist. |
| --- | --- |

—

Püüdke esmalt vältida kliimamuutuste mõju ja alles seejärel käsitlege kliimamuutuste leevendamist.

| — | Hinnake kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vastastikust/kumulatiivset mõju. Vastastikuse mõju mõistmiseks võib olla kasulik analüüsida põhjuse-tagajärje ahelaid/võrgustikke. |
| --- | --- |

—

Hinnake kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse vastastikust/kumulatiivset mõju. Vastastikuse mõju mõistmiseks võib olla kasulik analüüsida põhjuse-tagajärje ahelaid/võrgustikke.

| — | Hinnake kohanduva juhtimise tõhusust riikliku kava/programmi puhul ja jälgige, kas juhtimine on kohanduv. |
| --- | --- |

—

Hinnake kohanduva juhtimise tõhusust riikliku kava/programmi puhul ja jälgige, kas juhtimine on kohanduv.

| Eelöeldut silmas pidades peaks projekti elluviija projektitsükli võimalikult varases etapis kontrollima, kas projekt kuulub ühe või mitme kava ja/või programmi alla, mille suhtes kohaldati keskkonnamõju strateegilist hindamist, ning kuidas projekt aitab kaasa selliste kavade ja programmide eesmärkide saavutamisele. Vastavad viited tuleks lisada projekti dokumentatsiooni, sest need kajastavad muu hulgas projekti lisaväärtust kavade ja programmide kliimaeesmärkide saavutamise seisukohast. |
| --- |

Eelöeldut silmas pidades peaks projekti elluviija projektitsükli võimalikult varases etapis kontrollima, kas projekt kuulub ühe või mitme kava ja/või programmi alla, mille suhtes kohaldati keskkonnamõju strateegilist hindamist, ning kuidas projekt aitab kaasa selliste kavade ja programmide eesmärkide saavutamisele. Vastavad viited tuleks lisada projekti dokumentatsiooni, sest need kajastavad muu hulgas projekti lisaväärtust kavade ja programmide kliimaeesmärkide saavutamise seisukohast.

Kui projekt kuulub ühe või mitme kava ja/või programmi alla, mille suhtes ei kohaldatud keskkonnamõju strateegilist hindamist, kuid mis sisaldavad kliimaeesmärke, on soovitatav lisada projekti dokumentatsiooni vastavad viited.

E.2.   KSH JA KLIIMAMUUTUSTE LEEVENDAMINE

Tabel 16 sisaldab suunavaid näiteid riikliku kava/programmi KSH raames käsitletavatest olulistest küsimustest, mis on seotud kliimamuutuste leevendamisega. Nende küsimuste optimaalse ajastuse kindlaksmääramisel tuleks lähtuda KSH protsessist ja muudest sellega seotud protsessidest (sama kehtib kliimamuutustega kohanemist puudutavate küsimuste kohta, vt Tabel 17).

Tabel 16

Olulised KSH raames käsitletavad küsimused seoses kliimamuutuste leevendamisega

| Peamised probleemsed valdkonnad: | Mõned olulised küsimused kliimamuutuste leevendamisega seotud probleemide kindlakstegemiseks | Kliimamuutuste leevendamisega seotud alternatiivide ja meetmete näited |
| --- | --- | --- |
| Üleminek vähese CO2-heitega majandusele ja ühiskonnale | Kooskõla Pariisi kliimakokkuleppe temperatuurieesmärgiga (artikkel 2) ning 2050. aastaks KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse saavutamisega
  Kooskõla ELi pikaajalise strateegia ja 2030. aastaks seatud heite-eesmärkidega
  Kooskõla riikliku energia- ja kliimakavaga (kui seda 2023. aastal muudetakse seoses ELi uute 2030. aasta eesmärkidega ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga)
  Kooskõla energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega
  Kooskõla asjaomastele keskkonnaeesmärkidele olulise kahju ärahoidmise põhimõttega | Tööstuse, elamumajanduse, ehituse, põllumajanduse, jäätmekäitluse, reisimise ja transpordi, energiatootmise, metsanduse ja bioloogilise mitmekesisuse üleminek vähesele CO2-heitele, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus |
| Tööstuse energianõudlus | Kas kavandatud riiklik kava/programm suurendab või vähendab tööstuse energianõudlust?
  Kas riiklik kava/programm soodustab või piirab vähese CO2-heitega ettevõtete ja tehnoloogialahenduste võimalusi? | Tavapärase energia (elekter või kütus) nõudluse vähendamine tööstuses
  Alternatiivsed vähese CO2-heitega energiaallikad (kohapeal või konkreetse vähese CO2-heitega energia tarnija kaudu)
  Ökoinnovatsiooni, vähese CO2-heitega äritegevuse ja vähese CO2-heitega tehnoloogiaga tegelevate ettevõtete sihipärane toetamine
  Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel |
| Elamute ja ehituse energianõudlus | Kas riiklik kava/programm suurendab või vähendab nõudlust eluasemete ehitamise järele ja eluasemete energiakasutust? | Hoonete energiatõhususe parandamine, nt renoveerimislaine (4) kaudu
  Alternatiivsed vähese CO2-heitega energiaallikad (kohapeal või konkreetsete vähese CO2-heitega energia tarnijate kaudu)
  Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel |
| Põllumajanduse KHG heide | Kas riiklik kava/programm suurendab või vähendab metaani ja dilämmastikoksiidi teket põllumajanduses?
  Kas riiklik kava/programm suurendab või vähendab väetiste tootmisel lämmastiku kasutamise tõhusust?
  Kas riiklik kava/programm kahjustab või kaitseb süsinikurikast mulda? | Väetiste tootmisel liigse lämmastiku kasutamise vähendamine
  Metaaniheite haldamine (soolesisene fermentatsioon ja sõnnik)
  Looduslike CO2 sidujate, näiteks turbamulla kaitsmine
  Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel
  Metaaniheite kogumine biogaasi tootmiseks |
| Jäätmekäitluse KHG heide | Kas riiklik kava/programm suurendab jäätmeteket?
  Kas kavandatud riiklik kava/programm mõjutab jäätmekäitlussüsteemi?
  Kuidas mõjutavad need muutused jäätmekäitlusest tulenevat süsinikdioksiidi ja metaani heidet? | Kaaluda viise, kuidas riiklik kava/programm saaks suurendada jäätmetekke vältimist, jäätmete korduskasutamist ja ringlussevõttu ning eelkõige vältida jäätmete ladestamist prügilasse
  Kaaluda võimalusi energia tootmiseks jäätmete põletamise teel või biogaasi tootmiseks reoveest ja reoveesetetest
  Alternatiivsed vähese CO2-heitega energiaallikad (kohapeal või konkreetse vähese CO2-heitega energia tarnija kaudu)
  Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel |
| Reisimisharjumused ja transpordi KHG heide | Kas riiklik kava/programm suurendab erasõite (sõitude arvu ja pikkust) ja mõjutab kasutatava transpordi liiki? Kas sellega kaasneb üleminek suurema CO2-heitega transpordiliikidelt väiksema CO2-heitega transpordiliikidele (nt isiklikelt autodelt ühistranspordile või bussidelt elektrirongidele)?
  Kas riiklik kava/programm võib märkimisväärselt suurendada või vähendada kaubaveost tulenevat KHG heidet?
  Kuidas saab riiklik kava/programm tõhustada või stimuleerida säästva transporditaristu või -tehnoloogia (näiteks elektrisõidukite laadimispunktide ja vesinikkütuseelementide) pakkumist? | Selliste riiklike kavade/programmide edendamine, mis vähendavad reisimise vajadust, võimaldades näiteks e-teenuseid ja kaugtööd
  Autovabade riiklike kavade/programmide toetamine
  Jalgsi käimise ja jalgrattasõidu soodustamine
  Ühistranspordi kasutamise soodustamine
  Transpordivalikute pakkumine, et soodustada üleminekut puhtamatele transpordiliikidele (nt autodelt rongidele), näiteks tõhusa ja integreeritud ühistranspordisüsteemi loomine
  Transpordinõudluse juhtimise kavad
  Autode ühiskasutuse ergutamine
  Linnades tiheasustusele suunatud riiklike kavade/programmide (väiksemad elamud suurema tihedusega) ja mahajäetud tööstusalade taaskasutamise prioriseerimine |
| Energiatootmise KHG heide | Kas riiklik kava/programm suurendab või vähendab energiatarbimist?
  Kuidas mõjutavad need energianõudluse muutused energiaallikate jaotust energiavarustuses?
  Millist mõju avaldab energiavarustuse muutus energiatootmisest tulenevale KHG heitele? | Üldised soovitused jäetakse teadlikult esitamata, kuna soovitused on kontekstipõhised ning sõltuvad asjaomase piirkonna energiatootmisvõimsusest ja energiavarustusallikatest
  Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel |
| Metsandus ja bioloogiline mitmekesisus | Milliseid võimalusi võiks riiklik kava/programm anda CO2 sidumiseks metsanduse ja bioloogilise mitmekesisusega seotud investeeringute kaudu? | Investeeringud märgaladesse, et toetada süsinikukaitset heitkoguste vältimiseks ja tasakaalustada riikliku kava/programmi KHG heidet |

Peamised probleemsed valdkonnad:

Mõned olulised küsimused kliimamuutuste leevendamisega seotud probleemide kindlakstegemiseks

Kliimamuutuste leevendamisega seotud alternatiivide ja meetmete näited

Üleminek vähese CO2-heitega majandusele ja ühiskonnale

Kooskõla Pariisi kliimakokkuleppe temperatuurieesmärgiga (artikkel 2) ning 2050. aastaks KHG netonullheite ja kliimaneutraalsuse saavutamisega

Kooskõla ELi pikaajalise strateegia ja 2030. aastaks seatud heite-eesmärkidega

Kooskõla riikliku energia- ja kliimakavaga (kui seda 2023. aastal muudetakse seoses ELi uute 2030. aasta eesmärkidega ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalsuse eesmärgiga)

Kooskõla energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttega

Kooskõla asjaomastele keskkonnaeesmärkidele olulise kahju ärahoidmise põhimõttega

Tööstuse, elamumajanduse, ehituse, põllumajanduse, jäätmekäitluse, reisimise ja transpordi, energiatootmise, metsanduse ja bioloogilise mitmekesisuse üleminek vähesele CO2-heitele, et saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus

Tööstuse energianõudlus

Kas kavandatud riiklik kava/programm suurendab või vähendab tööstuse energianõudlust?

Kas riiklik kava/programm soodustab või piirab vähese CO2-heitega ettevõtete ja tehnoloogialahenduste võimalusi?

Tavapärase energia (elekter või kütus) nõudluse vähendamine tööstuses

Alternatiivsed vähese CO2-heitega energiaallikad (kohapeal või konkreetse vähese CO2-heitega energia tarnija kaudu)

Ökoinnovatsiooni, vähese CO2-heitega äritegevuse ja vähese CO2-heitega tehnoloogiaga tegelevate ettevõtete sihipärane toetamine

Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel

Elamute ja ehituse energianõudlus

Kas riiklik kava/programm suurendab või vähendab nõudlust eluasemete ehitamise järele ja eluasemete energiakasutust?

Hoonete energiatõhususe parandamine, nt renoveerimislaine (4) kaudu

Alternatiivsed vähese CO2-heitega energiaallikad (kohapeal või konkreetsete vähese CO2-heitega energia tarnijate kaudu)

Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel

Põllumajanduse KHG heide

Kas riiklik kava/programm suurendab või vähendab metaani ja dilämmastikoksiidi teket põllumajanduses?

Kas riiklik kava/programm suurendab või vähendab väetiste tootmisel lämmastiku kasutamise tõhusust?

Kas riiklik kava/programm kahjustab või kaitseb süsinikurikast mulda?

Väetiste tootmisel liigse lämmastiku kasutamise vähendamine

Metaaniheite haldamine (soolesisene fermentatsioon ja sõnnik)

Looduslike CO2 sidujate, näiteks turbamulla kaitsmine

Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel

Metaaniheite kogumine biogaasi tootmiseks

Jäätmekäitluse KHG heide

Kas riiklik kava/programm suurendab jäätmeteket?

Kas kavandatud riiklik kava/programm mõjutab jäätmekäitlussüsteemi?

Kuidas mõjutavad need muutused jäätmekäitlusest tulenevat süsinikdioksiidi ja metaani heidet?

Kaaluda viise, kuidas riiklik kava/programm saaks suurendada jäätmetekke vältimist, jäätmete korduskasutamist ja ringlussevõttu ning eelkõige vältida jäätmete ladestamist prügilasse

Kaaluda võimalusi energia tootmiseks jäätmete põletamise teel või biogaasi tootmiseks reoveest ja reoveesetetest

Alternatiivsed vähese CO2-heitega energiaallikad (kohapeal või konkreetse vähese CO2-heitega energia tarnija kaudu)

Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel

Reisimisharjumused ja transpordi KHG heide

Kas riiklik kava/programm suurendab erasõite (sõitude arvu ja pikkust) ja mõjutab kasutatava transpordi liiki? Kas sellega kaasneb üleminek suurema CO2-heitega transpordiliikidelt väiksema CO2-heitega transpordiliikidele (nt isiklikelt autodelt ühistranspordile või bussidelt elektrirongidele)?

Kas riiklik kava/programm võib märkimisväärselt suurendada või vähendada kaubaveost tulenevat KHG heidet?

Kuidas saab riiklik kava/programm tõhustada või stimuleerida säästva transporditaristu või -tehnoloogia (näiteks elektrisõidukite laadimispunktide ja vesinikkütuseelementide) pakkumist?

Selliste riiklike kavade/programmide edendamine, mis vähendavad reisimise vajadust, võimaldades näiteks e-teenuseid ja kaugtööd

Autovabade riiklike kavade/programmide toetamine

Jalgsi käimise ja jalgrattasõidu soodustamine

Ühistranspordi kasutamise soodustamine

Transpordivalikute pakkumine, et soodustada üleminekut puhtamatele transpordiliikidele (nt autodelt rongidele), näiteks tõhusa ja integreeritud ühistranspordisüsteemi loomine

Transpordinõudluse juhtimise kavad

Autode ühiskasutuse ergutamine

Linnades tiheasustusele suunatud riiklike kavade/programmide (väiksemad elamud suurema tihedusega) ja mahajäetud tööstusalade taaskasutamise prioriseerimine

Energiatootmise KHG heide

Kas riiklik kava/programm suurendab või vähendab energiatarbimist?

Kuidas mõjutavad need energianõudluse muutused energiaallikate jaotust energiavarustuses?

Millist mõju avaldab energiavarustuse muutus energiatootmisest tulenevale KHG heitele?

Üldised soovitused jäetakse teadlikult esitamata, kuna soovitused on kontekstipõhised ning sõltuvad asjaomase piirkonna energiatootmisvõimsusest ja energiavarustusallikatest

Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel

Metsandus ja bioloogiline mitmekesisus

Milliseid võimalusi võiks riiklik kava/programm anda CO2 sidumiseks metsanduse ja bioloogilise mitmekesisusega seotud investeeringute kaudu?

Investeeringud märgaladesse, et toetada süsinikukaitset heitkoguste vältimiseks ja tasakaalustada riikliku kava/programmi KHG heidet

E.3.   KSH JA KLIIMAMUUTUSTEGA KOHANEMINE

Järgmises tabelis on esitatud suunavad näited riikliku kava/programmi KSH raames käsitletavatest olulistest küsimustest, mis on seotud kliimamuutustega kohanemisega.

Tabel 17

Olulised KSH raames käsitletavad küsimused seoses kliimamuutustega kohanemisega

| Peamised probleemsed valdkonnad: | Mõned olulised küsimused kliimamuutustega kohanemisega seotud probleemide kindlakstegemiseks | Kliimamuutustega kohanemisega seotud alternatiivide ja meetmete näited |
| --- | --- | --- |
| Üleminek kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ja ühiskonnale | Kooskõla Pariisi kliimakokkuleppest tuleneva ülemaailmse eesmärgiga, mis on seotud kliimamuutustega kohanemisega
  Kooskõla kliimamuutustele vastupanuvõime saavutamisega (sh piisav vastupanuvõime kliimamuutuste akuutsetele ja kroonilistele mõjudele)
  Kooskõla asjaomase riikliku/piirkondliku/kohaliku/linna strateegiaga ja/või kavaga, mis käsitleb kliimamuutustega kohanemist (kui need on olemas)
  Kooskõla liikmesriigi aruandlusega kliimamuutustega kohanemise kohta, mis esitatakse vastavalt energialiidu juhtimist ja kliimameetmeid käsitlevale määrusele
  Kooskõla ELi strateegiaga kliimamuutustega kohanemise kohta | Vt F lisa. Kliimakindluse tagamist toetavad soovitused |
| Kuumalained | Millised on peamised maismaaelupaigad ja rändekoridorid, mida kuumalained võivad märkimisväärselt mõjutada? Kuidas kavandatud riiklik kava/programm neid mõjutab?
  Millised linnapiirkonnad, elanikkonnarühmad või majandustegevusalad on kuumalainete suhtes kõige haavatavamad? Kuidas riiklik kava/programm neid mõjutab?
  Kas riiklik kava/programm vähendab või suurendab linna soojussaare efekti?
  Kas riiklik kava/programm suurendab või vähendab maastiku/metsade vastupidavust metsa- ja maastikupõlengutele? | Vältida arengusuundumusi, mis killustavad elupaigakoridore, ja lineaarsete taristute puhul tagada elupaiga tõkestamatuse taastamine kõige tundlikumatel aladel
  Linnastruktuuri parandamine, nt linnapiirkondades rohealade, avatud veealade ja tuuleteede (jõe, järve või mere ääres) laiendamine, et vähendada võimalikku soojussaare efekti
  Soodustada haljaskatuste laialdasemat kasutamist, isoleerimist, passiivse ventilatsiooni meetodeid ja taimkattega alade laiendamist
  Vähendada inimtekkelisi heitgaase kuumalainete ajal (tööstus ja autoliiklus)
  Suurendada teadlikkust kuumalainetega seotud riskidest ja võtta meetmeid nende vähendamiseks
  Kuumalainest varajase hoiatamise süsteemid ja kuumalainetele reageerimise kavad
  Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel |
| Põud | Millised on peamised maismaaelupaigad ja rändekoridorid ning kultuuripärand, mida põuad võivad märkimisväärselt mõjutada? Kuidas riiklik kava/programm neid mõjutab?
  Kas riiklik kava/programm suurendab veenõudlust ja mil määral?
  Kas esineb võimalikke märkimisväärseid riske, mis on seotud vee kvaliteedi halvenemisega põua ajal (nt suurem reostuskontsentratsioon, mis on tingitud vähesest lahjendusest, või soolase vee sissetung)?
  Millised mageveekogud on avatud liigse veereostuse ohule, eriti põua ajal, kui reostus jõgede väiksema vooluhulga tõttu vähem lahjeneb? | Soodustada veetõhususmeetmeid
  Uurida vihmavee ja hallvee tõhusa kasutamise/taaskasutamise võimalusi
  Piirata liigset/mitteolulist veekasutust põua ajal (olenevalt põua tõsidusest)
  Minimeerida veekasutust madalvee tingimustes
  Piirata heitvee juhtimist veekogudesse põua ajal
  Säilitada ja suurendada valgalade ja veeökosüsteemide vastupanuvõimet, juurutades valgalade protsesse ja teenuseid kaitsvad, säilitavad ja taastavad tavad |
| Üleujutusrežiim ja äärmuslikud vihmasajud | Milline taristu (nt olemasolevad või kavandatavad teelõigud, veevarustus, energia) on üleujutusvööndis paiknemise tõttu ohus?
  Kas äravooluvõrkude läbilaskevõime on piisav, et tulla toime võimaliku äärmusliku vihmasajuga?
  Kas äravoolusüsteemide projekteerimine takistab äravooluvee suunamist madalamal asuvatele aladele?
  Kas kavandatud riiklik kava/programm vähendab või suurendab ökosüsteemide ja lammide suutlikkust looduslike üleujutuste ohjamiseks?
  Kas kavandatud riiklik kava/programm suurendab haavatavate isikute (nt eakad, halva tervisega või noored inimesed, samuti inimesed, kelle sissetulekud/elatusvahendid ja kultuuripärand sõltuvad loodusvaradest, ning inimesed, kellel teatavate sotsiaalmajanduslike omaduste tõttu on väiksem kohanemisvõime) või tundlike alade (nt elutähtsad taristud) avatust üleujutuste ohule või mõjutab kultuuripärandit? | Tagada olemasoleva või kavandatava olulise taristu kaitse üleujutusohu eest
  Suure riskiga piirkondades kaaluda, kuidas korraldada kaupade tarnimine/teenuste osutamine, mida üleujutus võib häirida
  Suurendada vastupanuvõimet üleujutustele kestlike kuivendussüsteemide kasutamise abil
  Suurendada uute riiklike kavade/programmidega vett läbilaskvaid pindu ja haljasalasid
  Vältida lammide veesäilitusmahtude vähendamist |
| Tormid ja tuuleiilid | Millised piirkonnad ja taristud ning nt kultuuripärand on tormide ja tugevate tuulte tõttu ohus? | Tagada, et uue taristu puhul võetakse arvesse sagenevate tugevate tuulte ja tormide mõju
  Suure riskiga piirkondades kaaluda, kuidas korraldada kaupade tarnimine/teenuste osutamine, mida sagenevad tormid võivad häirida |
| Maalihked | Millised varad, inimesed või keskkonnavara ja nt kultuuripärand on maalihete ja kliima suhtes haavatavuse tõttu ohus? | Vältida uusi arendusi erosiooniohus olevates piirkondades
  Kaitsta ja laiendada kohalikku metsamaad
  Suure riskiga piirkondades kaaluda, kuidas korraldada kaupade tarnimine/teenuste osutamine, mida maalihked võivad häirida |
| Külmalained | Millised piirkonnad ja elutähtsad taristud ning nt kultuuripärand on lühikeste ebatavaliselt külma ilma, lumetormide või pakase perioodide tõttu ohus? | Tagada olemasoleva või kavandatava olulise taristu kaitse külmalainete eest |
| Külmumis-sulamiskahjustused | Milliseid olulisi taristuid (nt teed, veetorud, kultuuripärand) ohustavad külmumis-sulamiskahjustused? | Tagada, et olulised taristud (nt teed, veetorud) peavad tuule mõjule vastu, ja vältida niiskuse sattumist konstruktsioonidesse (nt kasutades teistsuguse koostisega materjale) |
| Mereveetaseme (äkiline) tõus, tormid, rannikuerosioon, hüdroloogiline režiim ja soolase vee sissetung | Millised on peamised vee-, jõe- ja rannikuelupaigad ning rändekoridorid ja kultuuripärandi elemendid, millele mereveetaseme tõus, rannikuerosioon, hüdroloogilise režiimi ja soolsustaseme muutused võivad avaldada märkimisväärset kahjulikku mõju? Kuidas kavandatud riiklik kava/programm neid mõjutab?
  Millised on peamised taristuobjektid (nt teelõigud ja ristmikud, veevarustuse taristu, energiataristu, tööstuspiirkonnad ja suured prügilad), mis on ohus, kuna need asuvad piirkondades, mis võidakse mereveetaseme tõusu tõttu üle ujutada või kus võib toimuda rannikuerosioon? Kas kavandatud riiklik kava/programm vähendab või suurendab neid riske?
  Milliseid piirkondi võib mõjutada soolase vee sissetung? Kas kavandatud riiklik kava/programm vähendab või suurendab neid riske?
  Mõju rannikul elavatele inimestele ja meestele/naistele, kelle sissetulek sõltub rannikuökosüsteemidest | Vältida riiklikke kavasid/programme, millega edendatakse arendusi rannikualadel, mida mõjutab mereveetaseme tõusu, rannikuerosiooni ja üleujutuste risk, välja arvatud projektid, mille puhul seda riski võetakse arvesse, näiteks sadamate arendamine
  Viia veevõtukohad ja puhta vee või põhjaveega varustamisest sõltuv majandustegevus soolase vee sissetungist mõjutatud piirkondadest mujale
  Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel |

Peamised probleemsed valdkonnad:

Mõned olulised küsimused kliimamuutustega kohanemisega seotud probleemide kindlakstegemiseks

Kliimamuutustega kohanemisega seotud alternatiivide ja meetmete näited

Üleminek kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ja ühiskonnale

Kooskõla Pariisi kliimakokkuleppest tuleneva ülemaailmse eesmärgiga, mis on seotud kliimamuutustega kohanemisega

Kooskõla kliimamuutustele vastupanuvõime saavutamisega (sh piisav vastupanuvõime kliimamuutuste akuutsetele ja kroonilistele mõjudele)

Kooskõla asjaomase riikliku/piirkondliku/kohaliku/linna strateegiaga ja/või kavaga, mis käsitleb kliimamuutustega kohanemist (kui need on olemas)

Kooskõla liikmesriigi aruandlusega kliimamuutustega kohanemise kohta, mis esitatakse vastavalt energialiidu juhtimist ja kliimameetmeid käsitlevale määrusele

Kooskõla ELi strateegiaga kliimamuutustega kohanemise kohta

Vt F lisa. Kliimakindluse tagamist toetavad soovitused

Kuumalained

Millised on peamised maismaaelupaigad ja rändekoridorid, mida kuumalained võivad märkimisväärselt mõjutada? Kuidas kavandatud riiklik kava/programm neid mõjutab?

Millised linnapiirkonnad, elanikkonnarühmad või majandustegevusalad on kuumalainete suhtes kõige haavatavamad? Kuidas riiklik kava/programm neid mõjutab?

Kas riiklik kava/programm vähendab või suurendab linna soojussaare efekti?

Kas riiklik kava/programm suurendab või vähendab maastiku/metsade vastupidavust metsa- ja maastikupõlengutele?

Vältida arengusuundumusi, mis killustavad elupaigakoridore, ja lineaarsete taristute puhul tagada elupaiga tõkestamatuse taastamine kõige tundlikumatel aladel

Linnastruktuuri parandamine, nt linnapiirkondades rohealade, avatud veealade ja tuuleteede (jõe, järve või mere ääres) laiendamine, et vähendada võimalikku soojussaare efekti

Soodustada haljaskatuste laialdasemat kasutamist, isoleerimist, passiivse ventilatsiooni meetodeid ja taimkattega alade laiendamist

Vähendada inimtekkelisi heitgaase kuumalainete ajal (tööstus ja autoliiklus)

Suurendada teadlikkust kuumalainetega seotud riskidest ja võtta meetmeid nende vähendamiseks

Kuumalainest varajase hoiatamise süsteemid ja kuumalainetele reageerimise kavad

Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel

Põud

Millised on peamised maismaaelupaigad ja rändekoridorid ning kultuuripärand, mida põuad võivad märkimisväärselt mõjutada? Kuidas riiklik kava/programm neid mõjutab?

Kas riiklik kava/programm suurendab veenõudlust ja mil määral?

Kas esineb võimalikke märkimisväärseid riske, mis on seotud vee kvaliteedi halvenemisega põua ajal (nt suurem reostuskontsentratsioon, mis on tingitud vähesest lahjendusest, või soolase vee sissetung)?

Millised mageveekogud on avatud liigse veereostuse ohule, eriti põua ajal, kui reostus jõgede väiksema vooluhulga tõttu vähem lahjeneb?

Soodustada veetõhususmeetmeid

Uurida vihmavee ja hallvee tõhusa kasutamise/taaskasutamise võimalusi

Piirata liigset/mitteolulist veekasutust põua ajal (olenevalt põua tõsidusest)

Minimeerida veekasutust madalvee tingimustes

Piirata heitvee juhtimist veekogudesse põua ajal

Säilitada ja suurendada valgalade ja veeökosüsteemide vastupanuvõimet, juurutades valgalade protsesse ja teenuseid kaitsvad, säilitavad ja taastavad tavad

Üleujutusrežiim ja äärmuslikud vihmasajud

Milline taristu (nt olemasolevad või kavandatavad teelõigud, veevarustus, energia) on üleujutusvööndis paiknemise tõttu ohus?

Kas äravooluvõrkude läbilaskevõime on piisav, et tulla toime võimaliku äärmusliku vihmasajuga?

Kas äravoolusüsteemide projekteerimine takistab äravooluvee suunamist madalamal asuvatele aladele?

Kas kavandatud riiklik kava/programm vähendab või suurendab ökosüsteemide ja lammide suutlikkust looduslike üleujutuste ohjamiseks?

Kas kavandatud riiklik kava/programm suurendab haavatavate isikute (nt eakad, halva tervisega või noored inimesed, samuti inimesed, kelle sissetulekud/elatusvahendid ja kultuuripärand sõltuvad loodusvaradest, ning inimesed, kellel teatavate sotsiaalmajanduslike omaduste tõttu on väiksem kohanemisvõime) või tundlike alade (nt elutähtsad taristud) avatust üleujutuste ohule või mõjutab kultuuripärandit?

Tagada olemasoleva või kavandatava olulise taristu kaitse üleujutusohu eest

Suure riskiga piirkondades kaaluda, kuidas korraldada kaupade tarnimine/teenuste osutamine, mida üleujutus võib häirida

Suurendada vastupanuvõimet üleujutustele kestlike kuivendussüsteemide kasutamise abil

Suurendada uute riiklike kavade/programmidega vett läbilaskvaid pindu ja haljasalasid

Vältida lammide veesäilitusmahtude vähendamist

Tormid ja tuuleiilid

Millised piirkonnad ja taristud ning nt kultuuripärand on tormide ja tugevate tuulte tõttu ohus?

Tagada, et uue taristu puhul võetakse arvesse sagenevate tugevate tuulte ja tormide mõju

Suure riskiga piirkondades kaaluda, kuidas korraldada kaupade tarnimine/teenuste osutamine, mida sagenevad tormid võivad häirida

Maalihked

Millised varad, inimesed või keskkonnavara ja nt kultuuripärand on maalihete ja kliima suhtes haavatavuse tõttu ohus?

Vältida uusi arendusi erosiooniohus olevates piirkondades

Kaitsta ja laiendada kohalikku metsamaad

Suure riskiga piirkondades kaaluda, kuidas korraldada kaupade tarnimine/teenuste osutamine, mida maalihked võivad häirida

Külmalained

Millised piirkonnad ja elutähtsad taristud ning nt kultuuripärand on lühikeste ebatavaliselt külma ilma, lumetormide või pakase perioodide tõttu ohus?

Tagada olemasoleva või kavandatava olulise taristu kaitse külmalainete eest

Külmumis-sulamiskahjustused

Milliseid olulisi taristuid (nt teed, veetorud, kultuuripärand) ohustavad külmumis-sulamiskahjustused?

Tagada, et olulised taristud (nt teed, veetorud) peavad tuule mõjule vastu, ja vältida niiskuse sattumist konstruktsioonidesse (nt kasutades teistsuguse koostisega materjale)

Mereveetaseme (äkiline) tõus, tormid, rannikuerosioon, hüdroloogiline režiim ja soolase vee sissetung

Millised on peamised vee-, jõe- ja rannikuelupaigad ning rändekoridorid ja kultuuripärandi elemendid, millele mereveetaseme tõus, rannikuerosioon, hüdroloogilise režiimi ja soolsustaseme muutused võivad avaldada märkimisväärset kahjulikku mõju? Kuidas kavandatud riiklik kava/programm neid mõjutab?

Millised on peamised taristuobjektid (nt teelõigud ja ristmikud, veevarustuse taristu, energiataristu, tööstuspiirkonnad ja suured prügilad), mis on ohus, kuna need asuvad piirkondades, mis võidakse mereveetaseme tõusu tõttu üle ujutada või kus võib toimuda rannikuerosioon? Kas kavandatud riiklik kava/programm vähendab või suurendab neid riske?

Milliseid piirkondi võib mõjutada soolase vee sissetung? Kas kavandatud riiklik kava/programm vähendab või suurendab neid riske?

Mõju rannikul elavatele inimestele ja meestele/naistele, kelle sissetulek sõltub rannikuökosüsteemidest

Vältida riiklikke kavasid/programme, millega edendatakse arendusi rannikualadel, mida mõjutab mereveetaseme tõusu, rannikuerosiooni ja üleujutuste risk, välja arvatud projektid, mille puhul seda riski võetakse arvesse, näiteks sadamate arendamine

Viia veevõtukohad ja puhta vee või põhjaveega varustamisest sõltuv majandustegevus soolase vee sissetungist mõjutatud piirkondadest mujale

Võimalik sünergia kliimamuutustega kohanemise ja KHG heite vähendamise vahel

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=celex:32001L0042.

(2)  Suunised kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse integreerimise kohta keskkonnamõju strateegilisse hindamisse (KSH), ISBN 978-92-79-29016-9, https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/SEA%20Guidance.pdf.

(3)  Suunised kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse integreerimise kohta keskkonnamõju strateegilisse hindamisse (KSH), ISBN 978-92-79-29016-9, https://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/SEA%20Guidance.pdf.

(4)  https://ec.europa.eu/energy/topics/energy-efficiency/energy-efficient-buildings/renovation-wave_et

---

F LISA

Kliimakindluse tagamist toetavad soovitused

F.1.   RIIGI, PIIRKONNA JA KOHALIKU TASANDI TUGIRAAMISTIK

Taristuprojekte arendatakse laia raamistiku alusel, mis hõlmab näiteks õigusakte, ruumilise planeerimise strateegiaid, valdkondlikke strateegiaid, kavasid, andmeid, suuniseid, metoodikaid, abivahendeid ja projekteerimisstandardeid.

Liikmesriikidel on oluline roll taristuprojektide arendamist ja kliimakindluse tagamist toetava tugiraamistiku kindlaksmääramisel.

Tugiraamistik peaks selgelt keskenduma kliimapoliitika elluviimisele, tuginedes piirkondlikele strateegiatele ja kohalikele kavadele, et saavutada KHG heite vähenemine ja kliimamuutustega kohanemine.

Tugiraamistik võib hõlmata näiteks alljärgnevalt loetletud ja muid asjakohaseid komponente.

| — | Selge riiklik planeerimispõhimõtete raamistik, milles pööratakse suurt tähelepanu kliimamuutuste poliitikale ning mida asjakohaselt toetavad olemasolevad valdkondlikud strateegiad, kavad või programmid ja õigusaktid. |
| --- | --- |

—

Selge riiklik planeerimispõhimõtete raamistik, milles pööratakse suurt tähelepanu kliimamuutuste poliitikale ning mida asjakohaselt toetavad olemasolevad valdkondlikud strateegiad, kavad või programmid ja õigusaktid.

| — | Piisav tähelepanu kliimamuutustega kohanemisele ja nende leevendamisele. |
| --- | --- |

—

Piisav tähelepanu kliimamuutustega kohanemisele ja nende leevendamisele.

| — | Kliimamuutuste integreerimine asjakohastesse riikide / piirkondade / kohalike omavalitsuste ehitusseadustikesse, normidesse, tavadesse ning muudesse nõuetesse ja tegevuspõhimõtetesse. |
| --- | --- |

—

Kliimamuutuste integreerimine asjakohastesse riikide / piirkondade / kohalike omavalitsuste ehitusseadustikesse, normidesse, tavadesse ning muudesse nõuetesse ja tegevuspõhimõtetesse.

| — | Kohalikule kontekstile ja kohalikule keelele sobivate kliimakindluse tagamise suuniste koostamine. |
| --- | --- |

—

Kohalikule kontekstile ja kohalikule keelele sobivate kliimakindluse tagamise suuniste koostamine.

| — | Kliimamuutustega seotud kaalutluste arvessevõtmine ja hindamine planeerimis-/strateegiatasandil. Planeerimisprotsessid, milles võetakse nõuetekohaselt arvesse kliimamuutusi ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud küsimusi, nagu roheline taristu, bioloogiline mitmekesisus, toiduga kindlustatus ja üleujutusriski hindamine. |
| --- | --- |

—

Kliimamuutustega seotud kaalutluste arvessevõtmine ja hindamine planeerimis-/strateegiatasandil. Planeerimisprotsessid, milles võetakse nõuetekohaselt arvesse kliimamuutusi ning kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemisega seotud küsimusi, nagu roheline taristu, bioloogiline mitmekesisus, toiduga kindlustatus ja üleujutusriski hindamine.

| — | Transpordisektoris saavutatakse KHG heite vähenemine sageli strateegiakavade abil, mis hõlmavad näiteks säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasid, milles tehakse valikuid väiksema CO2-heitega transpordiliikide kasuks, kahjustamata samas muid keskkonnakriteeriume. Neid kava tasandi valikuid peavad toetama näiteks konkreetsed liiklusmudelid ja KHG heitkoguste kvantitatiivne analüüs. |
| --- | --- |

—

Transpordisektoris saavutatakse KHG heite vähenemine sageli strateegiakavade abil, mis hõlmavad näiteks säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasid, milles tehakse valikuid väiksema CO2-heitega transpordiliikide kasuks, kahjustamata samas muid keskkonnakriteeriume. Neid kava tasandi valikuid peavad toetama näiteks konkreetsed liiklusmudelid ja KHG heitkoguste kvantitatiivne analüüs.

| — | Linnaplaneerimises võiks näiteks arvesse võtta asustusmustrite ja linnavormi mõju KHG heitele ja kliimamuutustele vastupanu võimele. Nii saab suunata arengut „dekarboniseeritud“ eluviisi suunas ning vähendada vajadust ehitusmaterjalide järele ja nendega seotud heidet, näiteks soodustades arengut mahajäetud tööstusaladel ja linnas asuvatel tühjadel kruntidel ning kasutades olemasolevaid vee-, jäätme-, energia- ja transpordisüsteeme, selle asemel, et ehitada hoonestamata rohealadel, kus taristuvajadused on suuremad. |
| --- | --- |

—

Linnaplaneerimises võiks näiteks arvesse võtta asustusmustrite ja linnavormi mõju KHG heitele ja kliimamuutustele vastupanu võimele. Nii saab suunata arengut „dekarboniseeritud“ eluviisi suunas ning vähendada vajadust ehitusmaterjalide järele ja nendega seotud heidet, näiteks soodustades arengut mahajäetud tööstusaladel ja linnas asuvatel tühjadel kruntidel ning kasutades olemasolevaid vee-, jäätme-, energia- ja transpordisüsteeme, selle asemel, et ehitada hoonestamata rohealadel, kus taristuvajadused on suuremad.

| — | Kava tasandil tuleks kaaluda kohanemismeetmeid, näiteks kestlikke äravoolusüsteeme ja üleujutuste vastu kindlustamise meetmeid, kuna see avab võimalusi maa arendamiseks, nt suurema asustustihedusega aladeks, ja olemasoleva taristu vastupidavuse suurendamiseks. Leevendamise osas võiks muu hulgas kaaluda kompromisside tegemist ehitusheite (nt kõrghooned vs. keskmise kõrgusega hooned), hoonete energiatõhususe ja jätkuva heitega projektide vahel, pidades silmas heite vähendamise eesmärki koondtasandil (kava tasandil) (vastavalt heite vähendamise usaldusväärsele trajektoorile, mis on kooskõlas 2030. aastaks seatud KHG heite vähendamise eesmärgiga ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalse eesmärgiga), kuid seadmata ohtu muid keskkonnakriteeriume. |
| --- | --- |

—

Kava tasandil tuleks kaaluda kohanemismeetmeid, näiteks kestlikke äravoolusüsteeme ja üleujutuste vastu kindlustamise meetmeid, kuna see avab võimalusi maa arendamiseks, nt suurema asustustihedusega aladeks, ja olemasoleva taristu vastupidavuse suurendamiseks. Leevendamise osas võiks muu hulgas kaaluda kompromisside tegemist ehitusheite (nt kõrghooned vs. keskmise kõrgusega hooned), hoonete energiatõhususe ja jätkuva heitega projektide vahel, pidades silmas heite vähendamise eesmärki koondtasandil (kava tasandil) (vastavalt heite vähendamise usaldusväärsele trajektoorile, mis on kooskõlas 2030. aastaks seatud KHG heite vähendamise eesmärgiga ja 2050. aastaks seatud kliimaneutraalse eesmärgiga), kuid seadmata ohtu muid keskkonnakriteeriume.

| — | Kliimamuutuste (kliimaneutraalsus ja vastupanuvõime kliimamuutuste suhtes) integreerimine riiklikesse/piirkondlikesse suunistesse keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) ja keskkonnamõju hindamise (KMH) kohta. KSH parem kasutamine strateegilise ja ennetava abivahendina kavade ja programmide tasandil vastavalt KSH direktiivi määratlusele. |
| --- | --- |

—

Kliimamuutuste (kliimaneutraalsus ja vastupanuvõime kliimamuutuste suhtes) integreerimine riiklikesse/piirkondlikesse suunistesse keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) ja keskkonnamõju hindamise (KMH) kohta. KSH parem kasutamine strateegilise ja ennetava abivahendina kavade ja programmide tasandil vastavalt KSH direktiivi määratlusele.

| — | Kliimamuutuste (leevendamine, kohanemine) ning riikliku energia- ja kliimakava arvessevõtmine otsustusprotsessides, näiteks riigi, piirkonna ja kohaliku/munitsipaaltasandi kavades kliimamuutustega kohanemiseks ning riiklikes pikaajalistesse renoveerimisstrateegiates. |
| --- | --- |

—

Kliimamuutuste (leevendamine, kohanemine) ning riikliku energia- ja kliimakava arvessevõtmine otsustusprotsessides, näiteks riigi, piirkonna ja kohaliku/munitsipaaltasandi kavades kliimamuutustega kohanemiseks ning riiklikes pikaajalistesse renoveerimisstrateegiates.

| — | Vesikondade majandamise kavad (järgides ELi veepoliitika raamdirektiivi); üleujutusriski kavad (vastavalt ELi direktiivile üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta); linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi alusel määratud Natura 2000 alad ning riskijuhtimiskavad (kohalikud, riiklikud, piirkondlikud). |
| --- | --- |

—

Vesikondade majandamise kavad (järgides ELi veepoliitika raamdirektiivi); üleujutusriski kavad (vastavalt ELi direktiivile üleujutusriski hindamise ja maandamise kohta); linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi alusel määratud Natura 2000 alad ning riskijuhtimiskavad (kohalikud, riiklikud, piirkondlikud).

| — | Kliimakindluse tagamise, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise modelleerimise jaoks vajalike riiklike avaandmete ning taristu planeerimise ja projektide jaoks ühiste andmete esitamine, näiteks:






  — | ilma- ja kliimaandmed (vaatlused, järelanalüüs ja projektsioonid); |
| --- | --- | --- |

—

Kliimakindluse tagamise, kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise modelleerimise jaoks vajalike riiklike avaandmete ning taristu planeerimise ja projektide jaoks ühiste andmete esitamine, näiteks:

—

ilma- ja kliimaandmed (vaatlused, järelanalüüs ja projektsioonid);

| — | topograafia, kohalikud kavad, kaitse; |
| --- | --- |

—

topograafia, kohalikud kavad, kaitse;

| — | maastikuandmed, nt maapealsed andmed ja kõrguse mudelid; |
| --- | --- |

—

maastikuandmed, nt maapealsed andmed ja kõrguse mudelid;

| — | mullakaardid (mullatüübid ja -klassifikatsioon, hüdrauliline juhtivus); |
| --- | --- |

—

mullakaardid (mullatüübid ja -klassifikatsioon, hüdrauliline juhtivus);

| — | transpordi- ja muu taristu; |
| --- | --- |

—

transpordi- ja muu taristu;

| — | põhjavee andmed, nt põhjaveetaseme, vooluveekogudesse ja järvedesse sissevoolu, maapinnalähedase põhjavee ja sellega seotud üleujutuste modelleerimiseks; |
| --- | --- |

—

põhjavee andmed, nt põhjaveetaseme, vooluveekogudesse ja järvedesse sissevoolu, maapinnalähedase põhjavee ja sellega seotud üleujutuste modelleerimiseks;

| — | reovesi ja kanalisatsioon, nt linnapiirkondade, ülevoolusaaste ja vihmavee kanalisatsioonisüsteemist väljalülitamise modelleerimiseks; |
| --- | --- |

—

reovesi ja kanalisatsioon, nt linnapiirkondade, ülevoolusaaste ja vihmavee kanalisatsioonisüsteemist väljalülitamise modelleerimiseks;

| — | kohalikud kavad, nt suured projektid ja ehitustööd, sealhulgas hoonete lammutamine; |
| --- | --- |

—

kohalikud kavad, nt suured projektid ja ehitustööd, sealhulgas hoonete lammutamine;

| — | erilise väärtusega või tähtsad alad, madalad alad, mis võivad muutuda märgaladeks, looduskaitsealad, veevarustuskavad, reovesi, pinnase saastatus, järvede ja vooluveekogude kaitse kaardid, joogiveealad; |
| --- | --- |

—

erilise väärtusega või tähtsad alad, madalad alad, mis võivad muutuda märgaladeks, looduskaitsealad, veevarustuskavad, reovesi, pinnase saastatus, järvede ja vooluveekogude kaitse kaardid, joogiveealad;

| — | omavalitsusüksuste üleujutuste kaardistamine; |
| --- | --- |

—

omavalitsusüksuste üleujutuste kaardistamine;

| — | mere- ja rannikuandmed, nt rannikutüübid, mereveetaseme (äkiline) tõus, tammi purunemine, tõusuvete ja äärmuslike nähtuste statistika, sadamad ja muu taristu, maa-alad, mis võidakse üle ujutada, erosioonikaardid, lainekõrgus ja -suund ning energia, setete transport, merekaardid; |
| --- | --- |

—

mere- ja rannikuandmed, nt rannikutüübid, mereveetaseme (äkiline) tõus, tammi purunemine, tõusuvete ja äärmuslike nähtuste statistika, sadamad ja muu taristu, maa-alad, mis võidakse üle ujutada, erosioonikaardid, lainekõrgus ja -suund ning energia, setete transport, merekaardid;

| — | sademe- ja kliimaandmed, nt paduvihmad, vihmasajud, potentsiaalselt üleujutatavate punktide kaardistamine; |
| --- | --- |

—

sademe- ja kliimaandmed, nt paduvihmad, vihmasajud, potentsiaalselt üleujutatavate punktide kaardistamine;

| — | andmed vooluveekogude ja järvede kohta, nt veevoolu, lastimise, kvaliteedi ja üleujutuste hüdrauliliseks modelleerimiseks; |
| --- | --- |

—

andmed vooluveekogude ja järvede kohta, nt veevoolu, lastimise, kvaliteedi ja üleujutuste hüdrauliliseks modelleerimiseks;

| — | ehitus- ja elamuregister, nt piirkond, asukoht, kasutusviis, rajatised, vee- ja äravoolutingimused, kinnisvara ja maa väärtus; |
| --- | --- |

—

ehitus- ja elamuregister, nt piirkond, asukoht, kasutusviis, rajatised, vee- ja äravoolutingimused, kinnisvara ja maa väärtus;

| — | energiamärgiste registrid ja andmebaasid; |
| --- | --- |

—

energiamärgiste registrid ja andmebaasid;

| — | kindlustusandmed hoonete selliste kahjustuste kohta, mis on tingitud tormidest, paduvihmadest ja üleujutustest. |
| --- | --- |

—

kindlustusandmed hoonete selliste kahjustuste kohta, mis on tingitud tormidest, paduvihmadest ja üleujutustest.

| — | Transpordiprojektide puhul riiklik liiklusmudel, mis hõlbustab KHG heite analüüsi, sest transpordiprojektis modelleeritakse tavaliselt liiklust CO2-jalajälje arvutamiseks. |
| --- | --- |

—

Transpordiprojektide puhul riiklik liiklusmudel, mis hõlbustab KHG heite analüüsi, sest transpordiprojektis modelleeritakse tavaliselt liiklust CO2-jalajälje arvutamiseks.

EEA aruandes nr 06/2020 (1) käsitletakse riiklike kohanemismeetmete järelevalvet ja hindamist kogu kohanemispoliitika tsükli jooksul ELis ja EMP liikmesriikides.

2018. aastal viis komisjon läbi uuringu (2) suurte taristuprojektide kliimamuutustega kohanemise kohta, milles kaardistati õigusaktid, abivahendid, metoodikad ja andmestikud, mis toetavad taristu kliimakindluse tagamist liikmesriikides. Uuringu aruannet võib taustteabena kasutada tugiraamistiku täiustamiseks.

---

(1)  EEA aruanne nr 06/2020, „Monitoring and evaluation of national adaptation policies throughout the policy cycle“, Euroopa Keskkonnaamet, https://www.eea.europa.eu/publications/national-adaptation-policies.

(2)  Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi jaoks 2018. aastal läbi viidud uuring „Climate change adaptation of major infrastructure projects“: https://ec.europa.eu/regional_policy/et/information/publications/studies/2018/climate-change-adaptation-of-major-infrastructure-projects.

---

G LISA

Sõnastik

Enamik järgmistest määratlustest pärineb valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) sõnastikust (1) või muudest viidatud allikatest.

Aeglaselt kujunevad nähtused: aeglaselt kujunevate nähtuste hulka kuuluvad näiteks temperatuuri tõus, mereveetaseme tõus, kõrbestumine, liustike sulamine ja sellega seotud mõjud, ookeanide hapestumine, pinnase ja metsade seisundi halvenemine, keskmine sademete hulk, sooldumine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine. Mis puudutab kliimamuutuja statistilist jaotumist (ja seda, kuidas see võib muutuvas kliimas muutuda), siis kajastavad aeglaselt kujunevad nähtused sageli keskmise väärtuse muutumist (samas kui äärmuslikud nähtused on seotud jaotumise kummagi otsaga).

Avatus ohule (2)
  : inimeste, elatusvahendite, keskkonnateenuste ja -ressursside, taristu või majandusliku, sotsiaalse või kultuurilise vara asumine kohtades, mida võidakse kahjulikult mõjutada.

CO2-ekvivalentheide (CO2e): süsinikdioksiidi (CO2) heitkogus, mis põhjustaks teatava ajavahemiku jooksul Maa kiirgusbilansis samasuguse muutuse või temperatuurimuutuse kui kasvuhoonegaasi või kasvuhoonegaaside segu heitkogus. Selliste samaväärsete heitkoguste arvutamiseks ja sobivate ajavahemike valimiseks on mitmesuguseid viise. Tavaliselt saadakse CO2-ekvivalentheide nii, et kasvuhoonegaasi heide korrutatakse tema globaalse soojendamise potentsiaaliga 100-aastase perioodi kohta. Kasvuhoonegaaside segu puhul liidetakse kõigi gaaside CO2-ekvivalentheited. CO2-ekvivalentheide on tavapärane alus eri kasvuhoonegaaside heitkoguste võrdlemiseks, kuid see ei tähenda kliimamuutustega seotud reaktsioonide samaväärsust. Üldiselt puudub seos CO2-ekvivalentheite ja sellest tuleneva CO2-ekvivalendi kontsentratsiooni vahel.

Elutähtis taristu: liikmesriigis asuv vara, süsteem või selle osa, mis on hädavajalik eluliselt tähtsate ühiskondlike funktsioonide, tervishoiu, ohutuse, julgeoleku, inimeste majandusliku või sotsiaalse heaolu tagamiseks ning mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks oluliselt liikmesriiki nende funktsioonide mittetoimimise tõttu.

Euroopa elutähtis taristu: liikmesriigis asuv elutähtis taristu, mille kahjustada saamisel või hävimisel oleks oluline mõju vähemalt kahele liikmesriigile (3).

Globaalse soojendamise potentsiaal: kasvuhoonegaaside kiirgusomadustel põhinev indeks, millega mõõdetakse muutust Maa kiirgusbilansis valitud ajaperioodi jooksul pärast konkreetse kasvuhoonegaasi massiühiku impulssheidet praegusesse atmosfääri võrreldes süsinikdioksiidi põhjustatava muutusega. Globaalse soojendamise potentsiaal kajastab kasvuhoonegaasi atmosfääris viibimise kestust ja suhtelist efektiivsust Maa kiirgusbilansis muutuse põhjustamisel. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli aluseks on impulssheitest tulenev globaalse soojendamise potentsiaal 100 aasta jooksul.

Haavatavus [IPCC aruanne AR4 (4)]: see, mil määral süsteem on vastuvõtlik kliimamuutuste, sealhulgas kliima muutlikkuse ja äärmuslike kliimanähtuste kahjulikule mõjule ning ei suuda sellega toime tulla. Haavatavus sõltub süsteemile mõju avaldavate kliimamuutuste ja kliima varieeruvuse laadist, ulatusest ja kiirusest ning süsteemi tundlikkusest ja kohanemisvõimest.

Haavatavus [IPCC aruanne AR5 (5)]: kalduvus kahjustumisele või eelsoodumus selleks. Haavatavus hõlmab mitmesuguseid mõisteid ja elemente, sealhulgas tundlikkust või vastuvõtlikkust kahju suhtes ning toimetuleku- ja kohanemisvõime puudumist.

Kasvuhoonegaas (KHG): kasvuhoonegaasid on nii looduslikud kui ka inimtekkelised atmosfääri gaasilised koostisosad, mis neelavad ja emiteerivad kiirgust maapinnast, atmosfäärist endast ja pilvedest lähtuva maapealse kiirguse spektri konkreetsetel lainepikkustel. See omadus põhjustab kasvuhooneefekti. Veeaur (H2O), süsinikdioksiid (CO2), dilämmastikoksiid (N2O), metaan (CH4) ja osoon (O3) on peamised kasvuhoonegaasid Maa atmosfääris. Lisaks on atmosfääris palju puhtalt inimtekkelisi kasvuhoonegaase, näiteks halogeensüsivesinikke ning muid kloori ja broomi sisaldavaid aineid, mida käsitletakse osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokollis. Peale CO2, N2O ja CH4 käsitletakse Kyoto protokollis kasvuhoonegaasidena väävelheksafluoriidi (SF6), fluorosüsivesinikke ja perfluorosüsivesinikke.

Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stsenaariumid: stsenaariumid, mis hõlmavad kõigi kasvuhoonegaaside, aerosoolide ja keemiliselt aktiivsete gaaside heitkoguste ja kontsentratsioonide aegridu, samuti maakasutust/maakatet (Moss jt, 2008). Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni iga stsenaariumi puhul pakutakse välja ainult üks paljudest võimalikest stsenaariumidest, mis viiksid Maa kiirgusbilansis teatavat muutust põhjustavate karakteristikuteni. Pikaajaliste kontsentratsioonitasemete kõrval on oluline ka selle tulemuse saavutamise trajektoor ajas (Moss jt, 2010). Kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stsenaariume kasutati kliimaprojektsioonide väljatöötamiseks mudelivõrdlusprojekti CMIP5 raames.

Keskkonnamõju hindamine (KMH): keskkonnamõju hindamise protsess vastavalt direktiivile 2011/92/EL, mida on muudetud direktiiviga 2014/52/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta. KMH menetluse peamised etapid on järgmised: KMH aruande koostamine, avalikustamine ja konsulteerimine ning otsuste tegemine.

Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH): keskkonnamõju hindamise protsess, mis on nõutav vastavalt direktiivile 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta. Keskkonnamõju strateegilise hindamise protsessi peamised etapid on KSH aruande koostamine, avalikustamine ja konsulteerimine ning otsuste tegemine.

Kliima: kitsamas tähenduses määratletakse kliimat tavaliselt keskmise ilmastikuna või veelgi rangemas tähenduses statistilise kirjeldusena asjaomaste koguste keskmiste väärtuste ja varieeruvuse kohta teataval ajavahemikul, mis võib ulatuda kuudest tuhandete või miljonite aastateni. Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni määratluse kohaselt on nende muutujate keskmistamise tavapärane periood 30 aastat. Asjaomased kogused on enamasti pinnamuutujad, nagu temperatuur, sademed ja tuul. Kliima laiemas tähenduses on kliimasüsteemi seisund, sealhulgas statistiline kirjeldus.

Kliimamuutused: kliimamuutused tähendavad kliimaseisundi muutumist, mida saab määratleda (nt statistiliste kontrollide abil) keskmiste väärtuste ja/või omaduste varieerumise muutuste kaudu ning mis püsib pikema aja jooksul, tavaliselt aastakümneid või kauem. Kliimamuutused võivad olla tingitud sisemistest looduslikest protsessidest või välistest surveteguritest, nagu päikesetsüklite modulatsioonid, vulkaanipursked ja püsivad inimtekkelised muutused atmosfääri koostises või maakasutuses. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni artiklis 1 on kliimamuutused määratletud selliste muutustena kliimas, mis otseselt või kaudselt tulenevad Maa atmosfääri koostist muutvast inimtegevusest ja mis lisanduvad kliima looduslikule varieerumisele võrreldavatel ajavahemikel. ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon eristab seega atmosfääri koostist muutvast inimtegevusest tulenevaid kliimamuutusi ja looduslikest põhjustest tulenevat kliima muutlikkust.

Kliimamuutustega kohanemine: inimsüsteemide puhul tegeliku või eeldatava kliima ja selle mõjuga kohanemise protsess, mille eesmärk on vähendada kahju või kasutada ära soodsaid võimalusi. Looduslike süsteemide puhul tegeliku kliima ja selle mõjuga kohanemise protsess; inimsekkumine võib hõlbustada kohanemist eeldatava kliima ja selle mõjuga.

Kliimamuutuste leevendamine: inimsekkumine kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks või kasvuhoonegaaside sidujate tõhustamiseks. Pange tähele, et see hõlmab süsinikdioksiidi tehnoloogilise sidumise võimalusi.

Kliimaneutraalsus: seisund, mille puhul inimtegevus ei avalda kliimasüsteemile mingit netomõju. Sellise seisundi saavutamine nõuaks jääkheite tasakaalustamist heite (süsinikdioksiidi) kõrvaldamisega ning sellise inimtegevuse piirkondliku või kohaliku biogeofüüsikalise mõju arvestamist, mis mõjutab näiteks pinnapeegeldust või kohalikku kliimat.

Kliimaprojektsioon: kliimaprojektsioon on kliimasüsteemi simuleeritud reageerimine kasvuhoonegaaside ja aerosoolide tulevase heite või kontsentratsiooni stsenaariumile, mis üldjuhul koostatakse kliimamudelite abil. Kliimaprojektsioone eristatakse kliimaprognoosidest nende sõltuvuse tõttu kasutatavast heite-, kontsentratsiooni-, radiatsiooni- ja kliima mõjutamise stsenaariumist, mis omakorda põhineb eeldustel, mis puudutavad näiteks tulevast sotsiaalmajanduslikku ja tehnoloogia arengut ning mis võivad, aga ei pruugi realiseeruda.

Kohanemisvõimalused: mitmesugused kättesaadavad ja asjakohased strateegiad ja meetmed kliimamuutustega kohanemiseks. Need hõlmavad väga mitmesuguseid meetmeid, mida võib liigitada struktuurilisteks, institutsioonilisteks, ökoloogilisteks või käitumuslikeks.

Kohanemisvõime: süsteemide, institutsioonide, inimeste ja muude organismide võime kohaneda võimaliku kahjuga, kasutada ära võimalusi või tulla toime tagajärgedega.

Kultuuripärand (6)
  : hõlmab mitut peamist kultuuripärandi kategooriat. Aineline kultuuripärand hõlmab vallaskultuuripärandit (maalid, skulptuurid, mündid, käsikirjad), kinniskultuuripärandit (monumendid, kinnismuistised jne) ja veealust kultuuripärandit (laevavrakid, veealused varemed ja linnad). Vaimne kultuuripärand hõlmab suulisi traditsioone, etenduskunste ja rituaale.

Kulude-tulude analüüs: kõigi konkreetse meetmega seotud negatiivsete ja positiivsete mõjude rahaline hindamine. Kulude-tulude analüüs võimaldab võrrelda eri sekkumisi, investeeringuid või strateegiaid ning näitab, kuidas konkreetne investeering või poliitikameede konkreetse isiku, ettevõtte või riigi jaoks end ära tasub. Ühiskonna seisukohta kajastavad kulude-tulude analüüsid on olulised kliimamuutustega seotud otsuste tegemisel, kuid raske on koondada kulusid ja tulusid eri osaliste ja ajavahemike lõikes.

Linnade vastupanuvõime: mis tahes linnasüsteemi, sh elanike mõõdetav suutlikkus säilitada järjepidevus kõigi šokkide ja pingete korral, samal ajal positiivselt kohandudes ja muutudes kestlikumaks.

Mõju (tagajärjed, tulemused): realiseerunud riskide tagajärjed looduslikele ja inimsüsteemidele, kusjuures riskid tulenevad kliimaga seotud ohtude (sealhulgas äärmuslike ilmastiku- ja kliimanähtuste), ohule avatuse ja haavatavuse koostoimest. Mõju tähendab üldiselt tagajärgi elule, elatusvahenditele, tervisele ja heaolule, ökosüsteemidele ja liikidele, majanduslikele ning sotsiaal- ja kultuurivaradele, teenustele (sh ökosüsteemi teenustele) ja taristule. Mõju võib nimetada tagajärjeks või tulemuseks ning see võib olla kahjulik või kasulik.

Oht: loodusliku või inimtegevusest tingitud füüsilise sündmuse või suundumuse võimalik esinemine, mis võib põhjustada inimohvreid, vigastusi või muid tervisemõjusid, samuti vara, taristu, elatusvahendite, teenuste, ökosüsteemide ja keskkonnaressursside hävimist ja kahjustumist.

RCP2.6: kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stsenaarium, mille kohaselt maksimaalne muutus Maa kiirgusbilansis on ligikaudu 3 W/m2, langedes seejärel 2100. aastaks tasemeni 2,6 W/m2 (vastava pikendatud stsenaariumi kohaselt on heitkogused pärast 2100. aastat konstantsed).

RCP4.5 ja RCP6.0: kaks vahepealset stabiliseerumisstsenaariumi, mille kohaselt muutus Maa kiirgusbilansis on 2100. aastal ligikaudu vastavalt 4,5 W/m2 ja 6,0 W/m2 (vastavate pikendatud stsenaariumide kohaselt on kontsentratsioonid pärast 2150. aastat konstantsed).

RCP8.5: kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni stsenaarium, mille kohaselt muutus Maa kiirgusbilansis on 2100. aastal > 8.5 W/m2 (vastava pikendatud stsenaariumi kohaselt on heitkogused pärast 2100. aastat kuni 2150. aastani konstantsed ja kontsentratsioonid on pärast 2250. aastat konstantsed).

Risk
  : kahjulike tagajärgede võimalikkus, kui kaalul on mingi väärtus ning kui tulemuse esinemine ja ulatus ei ole teada. Kliimamõju hindamisel kasutatakse mõistet „risk“ sageli selleks, et viidata kliimaga seotud ohu või sellise ohuga kohanemise või selle leevendamise meetmete võimalikele kahjulikele tagajärgedele elule, elatusvahenditele, tervisele ja heaolule, ökosüsteemidele ja liikidele, majanduslikele ning sotsiaal- ja kultuurivaradele, teenustele (sh ökosüsteemi teenused) ja taristule. Risk tuleneb (mõjutatud süsteemi) haavatavuse, ohule avatuse, (kliimaga seotud) ohu ja selle esinemise tõenäosuse koostoimest.

Riskihindamine: riskide kvalitatiivne ja/või kvantitatiivne teaduslik hindamine (7).

Riskijuhtimine: kavad, meetmed, strateegiad või põhimõtted riskide tõenäosuse ja/või tagajärgede vähendamiseks või tagajärgedele reageerimiseks.

Süsinikdioksiid (CO2): looduslikult esinev gaas CO2 on ka fossiilkütuste (nt nafta, gaas ja kivisüsi) põletamise, biomassi põletamise, maakasutuse muutmise ja tööstusprotsesside (nt tsemendi tootmine) kõrvalsaadus. See on peamine inimtekkeline kasvuhoonegaas (KHG), mis mõjutab Maa kiirgusbilanssi. See on võrdlusgaas, mille suhtes mõõdetakse muid kasvuhoonegaase ja mille globaalse soojendamise potentsiaal on seega 1.

Taristu: vt määratlus käesolevate suuniste 1. peatükis.

Tundlikkus (8)
  : see, mil määral kliima muutlikkus või kliimamuutused süsteemi kas negatiivselt või positiivselt mõjutavad. Mõju võib olla otsene (nt põllukultuuride saagikuse muutus tulenevalt temperatuuri keskmise, vahemiku või varieeruvuse muutumisest) või kaudne (nt mereveetaseme tõusu tõttu rannikualade üleujutuste sageduse suurenemisest tingitud kahjud).

Õnnetus (9)
  : tõsised muutused kogukonna või ühiskonna normaalses toimimises ohtlike füüsiliste sündmuste tõttu, mis mõjutavad haavatavaid sotsiaaltingimusi, põhjustades inimestele, ainelistele objektidele, majandusele või keskkonnale ulatuslikku kahju, ning mis nõuavad viivitamatut kiireloomulist reageerimist, et rahuldada inimeste kriitilisi vajadusi, ja võivad nõuda taastumiseks välist toetust.

Äärmuslik ilmastikunähtus: äärmuslik ilmastikunähtus on ilmastikunähtus, mille esinemine konkreetses kohas ja konkreetsel aastaajal on haruldane. Haruldase esinemise määratlused on erinevad, kuid üldjuhul oleks äärmuslik ilmastikunähtus sama haruldane või veelgi haruldasem kui vaatluste põhjal hinnatud tõenäosustiheduse funktsiooni 10. või 90. protsentiil. Määratluse kohaselt võivad äärmuslike ilmastikunähtuste omadused olla paiguti absoluutses mõttes erinevad. Kui äärmuslikud ilmaolud püsivad mõnda aega, näiteks kogu aastaaja vältel, võib neid käsitada äärmusliku ilmastikunähtusena, eriti kui nende keskmised või kogunäitajad on iseenesest äärmuslikud (nt põuad või tugevad vihmasajud aastaaja jooksul).

Äärmuslik kliimanähtus (äärmuslik ilmastiku- või kliimanähtus): ilmastiku- või kliimamuutuja väärtuse esinemine ülalpool (või allpool) läviväärtust vaadeldud väärtuste vahemiku ülemise (või alumise) otsa lähedal. Lihtsuse mõttes nimetatakse nii äärmuslikke ilmastikunähtusi kui ka äärmuslikke kliimanähtusi ühiselt äärmuslikeks kliimanähtusteks.

---

(1)  IPCC sõnastik, mis on lisatud eriaruandele 1,5 °C globaalse soojenemise kohta: https://www.ipcc.ch/report/sr15/glossary/

(2)  IPCC SREX Glossary: https://archive.ipcc.ch/pdf/special-reports/srex/SREX-Annex_Glossary.pdf

(3)  Vt direktiiv 2008/114/EÜ

(4)  IPCC aruanne AR4 „Climate Change 2007: Impacts, Adaptation, and Vulnerability“, I lisas esitatud sõnastik: https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/ar4-wg2-app-1.pdf.

(5)  IPCC aruande AR5 kokkuvõttev aruanne, II lisas esitatud sõnastik: https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2019/01/SYRAR5-Glossary_en.pdf.

(6)  www.unesco.org/new/en/culture/themes/illicit-trafficking-of-cultural-property/unesco-database-of-national-cultural-heritage-laws/frequently-asked-questions/definition-of-the-cultural-heritage/

(7)  Direktiivi 2008/114/EÜ kohaselt tähendab riskianalüüs asjakohaste ohustsenaariumitega arvestamist, eesmärgiga hinnata haavatavust ning elutähtsa taristu kahjustada saamise või hävimise võimalikku mõju. See on laiem määratlus kui kliimariski hindamine.

(8)  IPCC 2. töörühma aruandele AR4 lisatud sõnastik: https://archive.ipcc.ch/pdf/glossary/ar4-wg2.pdf

(9)  Sõnastik, mis on lisatud IPCC eriaruandele kliimamuutustega kohanemise edendamiseks äärmuslike nähtuste ja katastroofide riskide juhtimise kohta: https://archive.ipcc.ch/pdf/special-reports/srex/SREX-Annex_Glossary.pdf

---