# Uradni list L 89/8. a

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 89 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 488. april 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 89

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 488. april 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 536/2005 z dne 7. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 537/2005 z dne 7. aprila 2005 o korekciji italijanske in nizozemske različice Uredbe (ES) št. 1903/2004 o spremembi Uredbe (EGS) št. 3149/92 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Skupnosti | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 538/2005 z dne 7. aprila 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz triklorizocianurne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Združenih držav Amerike | 4 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 539/2005 z dne 7. aprila 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 32 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 540/2005 z dne 7. aprila 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005 | 34 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 541/2005 z dne 7. aprila 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za sirek v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004 | 35 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 542/2005 z dne 7. aprila 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 487/2005 | 36 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 536/2005 z dne 7. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 537/2005 z dne 7. aprila 2005 o korekciji italijanske in nizozemske različice Uredbe (ES) št. 1903/2004 o spremembi Uredbe (EGS) št. 3149/92 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Skupnosti

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 538/2005 z dne 7. aprila 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz triklorizocianurne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Združenih držav Amerike

4

Uredba Komisije (ES) št. 539/2005 z dne 7. aprila 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

32

Uredba Komisije (ES) št. 540/2005 z dne 7. aprila 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005

34

Uredba Komisije (ES) št. 541/2005 z dne 7. aprila 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za sirek v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004

35

Uredba Komisije (ES) št. 542/2005 z dne 7. aprila 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 487/2005

36

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 8.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 536/2005

z dne 7. aprila 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 7. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 86,8 |
| 096 | 105,7 |
| 204 | 56,2 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,6 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 45,3 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 95,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 79,0 |
| 999 | 79,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 110,0 |
| 096 | 75,1 |
| 204 | 53,3 |
| 999 | 79,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,4 |
| 204 | 49,1 |
| 212 | 52,9 |
| 220 | 52,4 |
| 624 | 59,6 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 71,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 69,7 |
| 999 | 69,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,2 |
| 400 | 115,2 |
| 404 | 87,0 |
| 508 | 67,4 |
| 512 | 73,5 |
| 524 | 44,3 |
| 528 | 68,6 |
| 720 | 82,0 |
| 804 | 125,1 |
| 999 | 82,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 75,0 |
| 512 | 58,0 |
| 528 | 55,9 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 57,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

86,8

096

105,7

204

56,2

212

129,8

624

166,8

999

109,1

0707 00 05

052

138,6

068

95,9

096

39,9

204

45,3

220

155,5

999

95,0

0709 10 00

220

79,0

999

79,0

0709 90 70

052

110,0

096

75,1

204

53,3

999

79,5

0805 10 20

052

49,4

204

49,1

212

52,9

220

52,4

624

59,6

999

52,7

0805 50 10

052

71,1

400

67,7

624

69,7

999

69,5

0808 10 80

388

79,2

400

115,2

404

87,0

508

67,4

512

73,5

524

44,3

528

68,6

720

82,0

804

125,1

999

82,5

0808 20 50

388

75,0

512

58,0

528

55,9

720

39,8

999

57,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 8.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 537/2005

z dne 7. aprila 2005

o korekciji italijanske in nizozemske različice Uredbe (ES) št. 1903/2004 o spremembi Uredbe (EGS) št. 3149/92 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Skupnosti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3730/87 z dne 10. decembra 1987 o splošnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog imenovanim organizacijam za razdeljevanje najbolj ogroženim osebam v Skupnosti (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je sprejela Uredbo (ES) št. 1903/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je sprejela Uredbo (ES) št. 1903/2004 (2).

| (2) | Pregled je pokazal, da italijanska in nizozemska verzija ne ustrezata verziji, ki je bila posredovana ustreznim upravljalnim odborom, ki so odgovorni za izvedbo kontrole po fazah postopkov. Zato je nujno, da se ti dve jezikovni različici popravita v skladu z osnovno. |
| --- | --- |

(2)

Pregled je pokazal, da italijanska in nizozemska verzija ne ustrezata verziji, ki je bila posredovana ustreznim upravljalnim odborom, ki so odgovorni za izvedbo kontrole po fazah postopkov. Zato je nujno, da se ti dve jezikovni različici popravita v skladu z osnovno.

| (3) | Primerno je, da te spremembe začnejo veljati z dnem veljavnosti Uredbe (ES) št. 1903/2004 – |
| --- | --- |

(3)

Primerno je, da te spremembe začnejo veljati z dnem veljavnosti Uredbe (ES) št. 1903/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta člen zadeva le italijansko in nizozemsko verzijo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba se uporablja od prvega dne izvajanja letnega načrta 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 352, 15.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena s Uredbo (ES) št. 2535/95 (UL L 260, 31.10.1995, str. 3).

1

(2)  UL L 328, 30.10.2004, str. 77.

2

---

| 8.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 538/2005

z dne 7. aprila 2005

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz triklorizocianurne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Združenih držav Amerike

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropskih skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek postopka

| (1) | Dne 10. julija 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku postopka“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka o uvozu triklorizocianurne kisline („TCCA“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 10. julija 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku postopka“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka o uvozu triklorizocianurne kisline („TCCA“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

| (2) | Protidampinški postopek je bil začet na podlagi pritožbe, ki jo je Svet evropske kemijske industrije (CEFIC) („pritožnik“) vložil 1. junija 2004 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 50 % skupne proizvodnje TCCA v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Protidampinški postopek je bil začet na podlagi pritožbe, ki jo je Svet evropske kemijske industrije (CEFIC) („pritožnik“) vložil 1. junija 2004 v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 50 % skupne proizvodnje TCCA v Skupnosti.

| (3) | Po objavi zgoraj navedenega obvestila o začetku postopka je bil zainteresiranim strankam poslan vprašalnik (glej uvodno izjavo 12 spodaj). Pritožnik je naknadno pripomnil, da vprašalniki niso zajemali celotnega zadevnega izdelka, kot je opredeljen v obvestilu o začetku postopka. Da bi razjasnili zadevo, je Komisija zainteresiranim strankam poslala nove vprašalnike in v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo (3), v katerem je bil pojasnjen obseg preiskave. |
| --- | --- |

(3)

Po objavi zgoraj navedenega obvestila o začetku postopka je bil zainteresiranim strankam poslan vprašalnik (glej uvodno izjavo 12 spodaj). Pritožnik je naknadno pripomnil, da vprašalniki niso zajemali celotnega zadevnega izdelka, kot je opredeljen v obvestilu o začetku postopka. Da bi razjasnili zadevo, je Komisija zainteresiranim strankam poslala nove vprašalnike in v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo (3), v katerem je bil pojasnjen obseg preiskave.

| (4) | Dne 13. oktobra 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku postopka“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), objavila začetek protidampinškega postopka o uvozu TCCA s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(4)

Dne 13. oktobra 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku postopka“), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (4), objavila začetek protidampinškega postopka o uvozu TCCA s poreklom iz Združenih držav Amerike („ZDA“) v Skupnost.

| (5) | Protidampinški postopek je bil začet na podlagi pritožbe, ki jo je pritožnik v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 50 % skupne proizvodnje TCCA v Skupnosti, vložil 30. avgusta 2004. |
| --- | --- |

(5)

Protidampinški postopek je bil začet na podlagi pritožbe, ki jo je pritožnik v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 50 % skupne proizvodnje TCCA v Skupnosti, vložil 30. avgusta 2004.

2.   Stranke v postopku

| (6) | Komisija je o uvedbi postopka uradno seznanila pritožnika, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v LRK in ZDA, uvoznike in uporabnike, ki jih to zadeva, ter predstavnike vlad LRK in ZDA. Zainteresirane stranke so dobile možnost, da pisno izrazijo svoja stališča ter zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o uvedbi postopka uradno seznanila pritožnika, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike v LRK in ZDA, uvoznike in uporabnike, ki jih to zadeva, ter predstavnike vlad LRK in ZDA. Zainteresirane stranke so dobile možnost, da pisno izrazijo svoja stališča ter zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka.

| (7) | Pritožnik, drugi proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki in uporabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(7)

Pritožnik, drugi proizvajalci Skupnosti, proizvajalci izvozniki, uvozniki in uporabniki so izrazili svoja stališča. Vsem zainteresiranim strankam, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (8) | Glede na očitno veliko število znanih proizvajalcev izvoznikov v LRK, je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Glede na očitno veliko število znanih proizvajalcev izvoznikov v LRK, je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

| (9) | Da bi Komisija lahko odločila, ali bi bilo vzorčenje izvoznikov v LRK potrebno, in, če je tako, izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki zaprošeni, da se predstavijo Komisiji in zagotovijo, kot je navedeno v obvestilu o začetku postopka, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004. |
| --- | --- |

(9)

Da bi Komisija lahko odločila, ali bi bilo vzorčenje izvoznikov v LRK potrebno, in, če je tako, izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki zaprošeni, da se predstavijo Komisiji in zagotovijo, kot je navedeno v obvestilu o začetku postopka, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z zadevnim izdelkom v obdobju od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004.

| (10) | Po preučitvi informacij, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, je bilo zaradi majhnega števila prejetih odgovorov na vzorčna vprašanja sklenjeno, da vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK ni potrebno. |
| --- | --- |

(10)

Po preučitvi informacij, ki so jih predložili proizvajalci izvozniki, je bilo zaradi majhnega števila prejetih odgovorov na vzorčna vprašanja sklenjeno, da vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki v LRK ni potrebno.

| (11) | Poleg tega je Komisija, da bi proizvajalcem izvoznikom v LRK, če bi to hoteli, omogočila vložitev zahteve za obravnavo v skladu s tržnim gospodarstvom (Market economy treatment – MET) ali individualno obravnavo (Individual treatment – IT), obrazce za vložitev omenjenih zahtev poslala kitajskim podjetjem, za katera je znano, da jih postopek zadeva. Šest podjetij je zahtevalo MET v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IT, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za MET. |
| --- | --- |

(11)

Poleg tega je Komisija, da bi proizvajalcem izvoznikom v LRK, če bi to hoteli, omogočila vložitev zahteve za obravnavo v skladu s tržnim gospodarstvom (Market economy treatment – MET) ali individualno obravnavo (Individual treatment – IT), obrazce za vložitev omenjenih zahtev poslala kitajskim podjetjem, za katera je znano, da jih postopek zadeva. Šest podjetij je zahtevalo MET v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IT, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za MET.

| (12) | Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim podjetjem, ki so se priglasila v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. Prejela je izpolnjene vprašalnike od enega proizvajalca Skupnosti, enega uvoznika, 10 predelovalcev, 6 proizvajalcev izvoznikov v LRK in enega proizvajalca v primerljivi državi (Japonska) ter enega proizvajalca izvoznika v ZDA in z njim povezanega uvoznika v Skupnosti. Prejela je neizpolnjene vprašalnike ali vloge od 4 uvoznikov in 4 predelovalcev. Poleg tega sta dva druga proizvajalca Skupnosti predložila splošne informacije. Dodatno je vlogo predložil še en predelovalec. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je poslala vprašalnike vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim podjetjem, ki so se priglasila v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. Prejela je izpolnjene vprašalnike od enega proizvajalca Skupnosti, enega uvoznika, 10 predelovalcev, 6 proizvajalcev izvoznikov v LRK in enega proizvajalca v primerljivi državi (Japonska) ter enega proizvajalca izvoznika v ZDA in z njim povezanega uvoznika v Skupnosti. Prejela je neizpolnjene vprašalnike ali vloge od 4 uvoznikov in 4 predelovalcev. Poleg tega sta dva druga proizvajalca Skupnosti predložila splošne informacije. Dodatno je vlogo predložil še en predelovalec.

| (13) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za začasno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih podjetij:






  (a) | Proizvajalci v Skupnosti







  — | Aragonesas Delsa, Španija |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za začasno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti, ter izvedla preveritvene obiske v prostorih naslednjih podjetij:

(a)

Proizvajalci v Skupnosti

—

Aragonesas Delsa, Španija

| — | Neokem group, Španija |
| --- | --- |

—

Neokem group, Španija

| (b) | Proizvajalci izvozniki v LRK







  — | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, provinca Hebei |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki v LRK

—

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, provinca Hebei

| — | Nanning Chemical Industry Co. Limited, provinca Guangxi |
| --- | --- |

—

Nanning Chemical Industry Co. Limited, provinca Guangxi

| — | Changzhou Clean Chemical Co. Limited, provinca Jiangsu |
| --- | --- |

—

Changzhou Clean Chemical Co. Limited, provinca Jiangsu

| — | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, provinca Shangdong |
| --- | --- |

—

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, provinca Shangdong

| — | Puyang Cleanway Chemicals Limited, provinca Henan |
| --- | --- |

—

Puyang Cleanway Chemicals Limited, provinca Henan

| — | Heze Huayi Chemical Co Limited, provinca Shangdong |
| --- | --- |

—

Heze Huayi Chemical Co Limited, provinca Shangdong

| (c) | Proizvajalci izvozniki v ZDA







  — | Biolab Inc. |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalci izvozniki v ZDA

—

Biolab Inc.

| — | Clearon Inc. |
| --- | --- |

—

Clearon Inc.

| (d) | Povezani uvozniki







  — | Bayrol Deutschland GmbH, Nemčija |
| --- | --- | --- |

(d)

Povezani uvozniki

—

Bayrol Deutschland GmbH, Nemčija

| (e) | Nepovezani uvozniki







  — | Sojitz Europe plc, Francija |
| --- | --- | --- |

(e)

Nepovezani uvozniki

—

Sojitz Europe plc, Francija

| (f) | Uporabniki Skupnosti







  — | Mareva Piscines & Filtrations SA, Francija |
| --- | --- | --- |

(f)

Uporabniki Skupnosti

—

Mareva Piscines & Filtrations SA, Francija

| — | Arch Water Products SAS, Francija |
| --- | --- |

—

Arch Water Products SAS, Francija

| (14) | Glede na potrebo po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, katerim MET mogoče ne bi bil odobren, je preveritveni obisk za vzpostavitev normalne vrednosti na temelju podatkov iz primerljive države potekal v prostorih naslednjega podjetja:






  — | Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Japonska |
| --- | --- | --- |

(14)

Glede na potrebo po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, katerim MET mogoče ne bi bil odobren, je preveritveni obisk za vzpostavitev normalne vrednosti na temelju podatkov iz primerljive države potekal v prostorih naslednjega podjetja:

—

Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Japonska

3.   Obdobja preiskave

| (15) | Preiskava dampinga, ki zadeva LRK, je obsegala obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („obdobje preiskave LRK“ ali „OP-LRK“). |
| --- | --- |

(15)

Preiskava dampinga, ki zadeva LRK, je obsegala obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („obdobje preiskave LRK“ ali „OP-LRK“).

| (16) | Preiskava dampinga, ki zadeva ZDA, je obsegala obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave ZDA“ ali „OP-ZDA“). |
| --- | --- |

(16)

Preiskava dampinga, ki zadeva ZDA, je obsegala obdobje od 1. julija 2003 do 30. junija 2004 („obdobje preiskave ZDA“ ali „OP-ZDA“).

| (17) | Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je za obe preiskavi zajemalo obdobje od 1. januarja 2000 do konca ustreznega obdobja preiskave („zadevno obdobje“). |
| --- | --- |

(17)

Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je za obe preiskavi zajemalo obdobje od 1. januarja 2000 do konca ustreznega obdobja preiskave („zadevno obdobje“).

| (18) | Ker obstaja znatno prekrivanje obdobij preiskave, sta zaradi administrativne učinkovitosti ocenjeni skupaj. |
| --- | --- |

(18)

Ker obstaja znatno prekrivanje obdobij preiskave, sta zaradi administrativne učinkovitosti ocenjeni skupaj.

4.   Zadevni izdelek in podobni izdelek

| (19) | Izdelek, ki ga zadeva ta postopek, je TCCA in pripravki iz nje s poreklom iz LRK in ZDA. Mednarodno nezaščiteno ime TCCA je tudi „symclosene“. TCCA je navadno prijavljena pod oznakama KN ex 2933 69 80 in ex 3808 40 20. |
| --- | --- |

(19)

Izdelek, ki ga zadeva ta postopek, je TCCA in pripravki iz nje s poreklom iz LRK in ZDA. Mednarodno nezaščiteno ime TCCA je tudi „symclosene“. TCCA je navadno prijavljena pod oznakama KN ex 2933 69 80 in ex 3808 40 20.

| (20) | Pritožnik je trdil, da izvirni vprašalniki, ki jih je zainteresiranim strankam poslala Komisija v preiskavi LRK, niso pokrivali celotnega zadevnega izdelka, kot je opredeljen v obvestilu o začetku postopka. Opis zadevnega izdelka je v izvirnem vprašalniku predvideval, da bi moral zadevni izdelek vsebovati najmanj 88,5 % klorida. Vendar pa je bilo po razpravah s pritožnikom in v skladu z besedilom obvestila o začetku postopka ugotovljeno, da je primerno razjasniti obseg izdelka in zainteresiranim strankam pri preiskavi v zvezi z LRK zagotoviti nove vprašalnike z opisom izdelka, ki ne določa najmanjše mejne vrednosti vsebnosti klorida. |
| --- | --- |

(20)

Pritožnik je trdil, da izvirni vprašalniki, ki jih je zainteresiranim strankam poslala Komisija v preiskavi LRK, niso pokrivali celotnega zadevnega izdelka, kot je opredeljen v obvestilu o začetku postopka. Opis zadevnega izdelka je v izvirnem vprašalniku predvideval, da bi moral zadevni izdelek vsebovati najmanj 88,5 % klorida. Vendar pa je bilo po razpravah s pritožnikom in v skladu z besedilom obvestila o začetku postopka ugotovljeno, da je primerno razjasniti obseg izdelka in zainteresiranim strankam pri preiskavi v zvezi z LRK zagotoviti nove vprašalnike z opisom izdelka, ki ne določa najmanjše mejne vrednosti vsebnosti klorida.

| (21) | Da bi Komisija zagotovila pridobitev podrobnih informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, je vsem zainteresiranim strankam, ki so se priglasile po objavi obvestila o začetku postopka v Uradnem listu Evropske unije (glej uvodno izjavo 3 zgoraj), poslala nove vprašalnike. |
| --- | --- |

(21)

Da bi Komisija zagotovila pridobitev podrobnih informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, je vsem zainteresiranim strankam, ki so se priglasile po objavi obvestila o začetku postopka v Uradnem listu Evropske unije (glej uvodno izjavo 3 zgoraj), poslala nove vprašalnike.

| (22) | Med zadevnim izdelkom in TCCA, proizvedeno in prodano na domačem trgu v LRK, v primerljivi državi (Japonska) in v ZDA, niso bile ugotovljene nobene razlike. TCCA, proizvedena in prodana na Japonskem, ima dejansko enake fizikalne in kemijske značilnosti in uporabnosti v primerjavi s tisto, ki je bila iz LRK izvožena v Skupnost. |
| --- | --- |

(22)

Med zadevnim izdelkom in TCCA, proizvedeno in prodano na domačem trgu v LRK, v primerljivi državi (Japonska) in v ZDA, niso bile ugotovljene nobene razlike. TCCA, proizvedena in prodana na Japonskem, ima dejansko enake fizikalne in kemijske značilnosti in uporabnosti v primerjavi s tisto, ki je bila iz LRK izvožena v Skupnost.

| (23) | Prav tako niso bile ugotovljene razlike med zadevnim izdelkom in TCCA, ki jo proizvajajo proizvajalci Skupnosti in se prodaja na trgu Skupnosti. Oba izdelka imata enake fizikalne in kemične lastnosti ter enak način uporabe kot TCCA, izvožena iz LRK in ZDA v Skupnost. |
| --- | --- |

(23)

Prav tako niso bile ugotovljene razlike med zadevnim izdelkom in TCCA, ki jo proizvajajo proizvajalci Skupnosti in se prodaja na trgu Skupnosti. Oba izdelka imata enake fizikalne in kemične lastnosti ter enak način uporabe kot TCCA, izvožena iz LRK in ZDA v Skupnost.

| (24) | Zato imata TCCA, proizvedena in prodana na domačem trgu LRK in ZDA ter trgu primerljive države (Japonska), in TCCA, ki jo proizvajajo proizvajalci Skupnosti in se prodaja na trgu Skupnosti, enake fizikalne in kemične značilnosti ter enak način uporabe. Zato se ta izdelka štejeta za podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(24)

Zato imata TCCA, proizvedena in prodana na domačem trgu LRK in ZDA ter trgu primerljive države (Japonska), in TCCA, ki jo proizvajajo proizvajalci Skupnosti in se prodaja na trgu Skupnosti, enake fizikalne in kemične značilnosti ter enak način uporabe. Zato se ta izdelka štejeta za podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

B.   DAMPING

1.   Splošna metodologija

| (25) | Splošna metodologija, določena v nadaljevanju, velja za sodelujoče proizvajalce izvoznike v ZDA in proizvajalce izvoznike v LRK, katerim je bil MET odobren. Zato poznejša predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države opisuje samo vprašanja, specifična za vsako državo izvoznico. |
| --- | --- |

(25)

Splošna metodologija, določena v nadaljevanju, velja za sodelujoče proizvajalce izvoznike v ZDA in proizvajalce izvoznike v LRK, katerim je bil MET odobren. Zato poznejša predstavitev ugotovitev dampinga za zadevne države opisuje samo vprašanja, specifična za vsako državo izvoznico.

1.1   Normalna vrednost

| (26) | Kar zadeva določitev normalne vrednosti, je Komisija najprej za vsakega proizvajalca izvoznika določila, ali je njegova domača prodaja zadevnega izdelka reprezentativna v primerjavi s celotno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, kadar je obseg skupne domače prodaje vsakega proizvajalca izvoznika predstavljal najmanj 5 % njenega obsega skupne izvozne prodaje v Skupnost. |
| --- | --- |

(26)

Kar zadeva določitev normalne vrednosti, je Komisija najprej za vsakega proizvajalca izvoznika določila, ali je njegova domača prodaja zadevnega izdelka reprezentativna v primerjavi s celotno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, kadar je obseg skupne domače prodaje vsakega proizvajalca izvoznika predstavljal najmanj 5 % njenega obsega skupne izvozne prodaje v Skupnost.

| (27) | Komisija je posledično določila tiste tipe TCCA, ki jih družbe prodajajo na domačem trgu in imajo skupno reprezentativno domačo prodajo in ki so bili identični ali neposredno primerljivi s tipi izdelka, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je posledično določila tiste tipe TCCA, ki jih družbe prodajajo na domačem trgu in imajo skupno reprezentativno domačo prodajo in ki so bili identični ali neposredno primerljivi s tipi izdelka, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (28) | Za vsak tip, ki so ga prodali proizvajalci izvozniki na svojih domačih trgih in za katerega je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiv s tipom TCCA, prodanim za izvoz v Skupnost, je bilo določeno, ali domača prodaja velja za dovolj vzorčno za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posameznega tipa TCCA se je štela za dovolj reprezentativno, ko je obseg skupne domače prodaje tega tipa med OP-LRK in OP-ZDA predstavljal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljivega tipa TCCA, izvoženega v Skupnost. |
| --- | --- |

(28)

Za vsak tip, ki so ga prodali proizvajalci izvozniki na svojih domačih trgih in za katerega je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiv s tipom TCCA, prodanim za izvoz v Skupnost, je bilo določeno, ali domača prodaja velja za dovolj vzorčno za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posameznega tipa TCCA se je štela za dovolj reprezentativno, ko je obseg skupne domače prodaje tega tipa med OP-LRK in OP-ZDA predstavljal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljivega tipa TCCA, izvoženega v Skupnost.

| (29) | Z določitvijo razmerja donosne prodaje zadevnega tipa TCCA neodvisnim kupcem je bilo tudi preverjeno, ali se za domačo prodajo posameznega tipa TCCA, prodanega doma v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da je bila opravljena med običajnim potekom trgovanja. V primerih, ko je obseg prodaje tipa TCCA, prodanega po neto prodajnih cenah, enakih ali višjih od izračunanih stroškov proizvodnje, znašal več kot 80 % celotnega obsega prodaje tega tipa, in ko je bilo tehtano povprečje cen tega tipa enako ali nad stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje tega tipa v obdobju preiskave, ne glede na to, ali je bila ta prodaja donosna ali ne. V primerih, ko je obseg donosne prodaje tipa TCCA predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega proizvodnje tega tipa, ali kjer je bilo tehtano povprečje donosne prodaje tega tipa nižje od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje donosnih prodaj samo tega tipa, pod pogojem, da so te prodaje predstavljale 10 ali več odstotkov celotnega obsega prodaje tega tipa. |
| --- | --- |

(29)

Z določitvijo razmerja donosne prodaje zadevnega tipa TCCA neodvisnim kupcem je bilo tudi preverjeno, ali se za domačo prodajo posameznega tipa TCCA, prodanega doma v reprezentativnih količinah, lahko šteje, da je bila opravljena med običajnim potekom trgovanja. V primerih, ko je obseg prodaje tipa TCCA, prodanega po neto prodajnih cenah, enakih ali višjih od izračunanih stroškov proizvodnje, znašal več kot 80 % celotnega obsega prodaje tega tipa, in ko je bilo tehtano povprečje cen tega tipa enako ali nad stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje tega tipa v obdobju preiskave, ne glede na to, ali je bila ta prodaja donosna ali ne. V primerih, ko je obseg donosne prodaje tipa TCCA predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega proizvodnje tega tipa, ali kjer je bilo tehtano povprečje donosne prodaje tega tipa nižje od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje donosnih prodaj samo tega tipa, pod pogojem, da so te prodaje predstavljale 10 ali več odstotkov celotnega obsega prodaje tega tipa.

| (30) | V primerih, kjer je obseg donosne prodaje katerega koli tipa TCCA znašal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje tega tipa, se šteje, da je bil ta določen tip prodan v nezadostnih količinah za domačo ceno, za zagotovitev primerne podlage za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(30)

V primerih, kjer je obseg donosne prodaje katerega koli tipa TCCA znašal manj kot 10 % celotnega obsega prodaje tega tipa, se šteje, da je bil ta določen tip prodan v nezadostnih količinah za domačo ceno, za zagotovitev primerne podlage za določitev normalne vrednosti.

| (31) | Kadar se niso mogle uporabiti domače cene določenega tipa, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, se je štelo, da je računsko določena vrednost tega določenega tipa TCCA oblikovala primerno osnovo za vzpostavitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(31)

Kadar se niso mogle uporabiti domače cene določenega tipa, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, se je štelo, da je računsko določena vrednost tega določenega tipa TCCA oblikovala primerno osnovo za vzpostavitev normalne vrednosti.

| (32) | Zato je bila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe normalna vrednost sestavljena tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih tipov dodal po potrebi prilagojen ustrezen odstotek za prodajne, splošne in upravne („SG&A“) stroške ter ustrezna stopnja dobička. V ta namen je Komisija raziskala, ali so SG&A, ki so nastali, in dobiček, ki ga je ustvaril vsak zadevni proizvajalec izvoznik na domačem trgu, zanesljivi. |
| --- | --- |

(32)

Zato je bila v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe normalna vrednost sestavljena tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih tipov dodal po potrebi prilagojen ustrezen odstotek za prodajne, splošne in upravne („SG&A“) stroške ter ustrezna stopnja dobička. V ta namen je Komisija raziskala, ali so SG&A, ki so nastali, in dobiček, ki ga je ustvaril vsak zadevni proizvajalec izvoznik na domačem trgu, zanesljivi.

| (33) | Dejanski domači SG&A stroški so se šteli za zanesljive, ko se je skupni obseg domače prodaje zadevne družbe lahko štel za reprezentativnega pri primerjavi z obsegom izvozne prodaje v Skupnost. Stopnja dobička na domačem trgu je bila določena na podlagi domače prodaje tistih tipov, ki so bili prodani v običajnem poteku trgovine. V ta namen je bila uporabljena metodologija iz uvodne izjave 29. |
| --- | --- |

(33)

Dejanski domači SG&A stroški so se šteli za zanesljive, ko se je skupni obseg domače prodaje zadevne družbe lahko štel za reprezentativnega pri primerjavi z obsegom izvozne prodaje v Skupnost. Stopnja dobička na domačem trgu je bila določena na podlagi domače prodaje tistih tipov, ki so bili prodani v običajnem poteku trgovine. V ta namen je bila uporabljena metodologija iz uvodne izjave 29.

1.2   Izvozna cena

| (34) | V vseh primerih, kjer je bil zadevni izdelek izvožen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, t.j. na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen. V drugih primerih je bil uporabljen člen 2(9). |
| --- | --- |

(34)

V vseh primerih, kjer je bil zadevni izdelek izvožen neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, t.j. na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih izvoznih cen. V drugih primerih je bil uporabljen člen 2(9).

1.3   Primerjava

| (35) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi vrednosti franko tovarna. Zaradi zagotovitve poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvedlo ustrezno nadomestilo z uskladitvijo razlik, ki so vplivale na primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je Komisija menila, da bodo razumne, primerne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(35)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na podlagi vrednosti franko tovarna. Zaradi zagotovitve poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe izvedlo ustrezno nadomestilo z uskladitvijo razlik, ki so vplivale na primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je Komisija menila, da bodo razumne, primerne in podprte s preverjenimi dokazi.

1.4   Stopnja dampinga

| (36) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsakega proizvajalca izvoznika primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(36)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsakega proizvajalca izvoznika primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno.

| (37) | Za nesodelujoča podjetja je bila v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev določena „preostala“ stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(37)

Za nesodelujoča podjetja je bila v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev določena „preostala“ stopnja dampinga.

| (38) | Ker je obseg izvoza sodelujočih izvoznikov v LRK predstavljal okoli 70 % skupnega uvoza iz LRK v Skupnost v OP, in da bi zagotovili učinkovitost kakršnih koli ukrepov, je bilo sklenjeno, da se določi preostala stopnja dampinga na ravni stopnje dampinga, določene za tiste reprezentativne tipe zadevnega izdelka z najvišjimi stopnjami dampinga, ki izhajajo iz dveh sodelujočih izvoznikov, katerim ni bil odobren niti IT niti MET. |
| --- | --- |

(38)

Ker je obseg izvoza sodelujočih izvoznikov v LRK predstavljal okoli 70 % skupnega uvoza iz LRK v Skupnost v OP, in da bi zagotovili učinkovitost kakršnih koli ukrepov, je bilo sklenjeno, da se določi preostala stopnja dampinga na ravni stopnje dampinga, določene za tiste reprezentativne tipe zadevnega izdelka z najvišjimi stopnjami dampinga, ki izhajajo iz dveh sodelujočih izvoznikov, katerim ni bil odobren niti IT niti MET.

| (39) | Ker je obseg izvoza sodelujočih izvoznikov v ZDA predstavljal manj kot 40 % skupnega uvoza iz Združenih držav Amerike v Skupnost v OP, in da bi zagotovili učinkovitost kakršnih koli ukrepov, je bilo sklenjeno, da se določi preostala stopnja dampinga na ravni stopnje dampinga, določene za tiste reprezentativne tipe zadevnega izdelka z najvišjimi stopnjami dampinga, ki izhajajo iz dveh sodelujočih izvoznikov. |
| --- | --- |

(39)

Ker je obseg izvoza sodelujočih izvoznikov v ZDA predstavljal manj kot 40 % skupnega uvoza iz Združenih držav Amerike v Skupnost v OP, in da bi zagotovili učinkovitost kakršnih koli ukrepov, je bilo sklenjeno, da se določi preostala stopnja dampinga na ravni stopnje dampinga, določene za tiste reprezentativne tipe zadevnega izdelka z najvišjimi stopnjami dampinga, ki izhajajo iz dveh sodelujočih izvoznikov.

2.   Ljudska republika Kitajska

2.1   Obravnava v skladu s tržnim gospodarstvom (MET)

| (40) | Na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe je v protidampinških preiskavah o uvozu s poreklom iz LRK normalna vrednost določena v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo vseh pet meril, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe je v protidampinških preiskavah o uvozu s poreklom iz LRK normalna vrednost določena v skladu z odstavki od 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo vseh pet meril, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (41) | Ta merila so na kratko navedena spodaj v strnjeni obliki, zaradi boljše preglednosti:






  1. | odločitve podjetij glede stroškov se sprejemajo kot odziv na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države; |
| --- | --- | --- |

(41)

Ta merila so na kratko navedena spodaj v strnjeni obliki, zaradi boljše preglednosti:

1.

odločitve podjetij glede stroškov se sprejemajo kot odziv na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države;

| 2. | računovodska dokumentacija je bila neodvisno pregledana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in uporabljena v vse namene; |
| --- | --- |

2.

računovodska dokumentacija je bila neodvisno pregledana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in uporabljena v vse namene;

| 3. | ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenašajo še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenašajo še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | pravno varnost in stabilnost za delovanje podjetij zagotavljajo stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij; |
| --- | --- |

4.

pravno varnost in stabilnost za delovanje podjetij zagotavljajo stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij;

| 5. | pretvorbe glede menjalnega tečaja se izvajajo po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

5.

pretvorbe glede menjalnega tečaja se izvajajo po tržnem tečaju.

| (42) | Šest proizvajalcev izvoznikov iz LRK je zahtevalo MET v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in oddalo MET obrazce za proizvajalce izvoznike. Komisija je poiskala in preverila v prostorih teh šestih podjetij vse informacije, navedene v obrazcu MET, za katere je menila, da so potrebni. |
| --- | --- |

(42)

Šest proizvajalcev izvoznikov iz LRK je zahtevalo MET v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in oddalo MET obrazce za proizvajalce izvoznike. Komisija je poiskala in preverila v prostorih teh šestih podjetij vse informacije, navedene v obrazcu MET, za katere je menila, da so potrebni.

| (43) | Preiskava je pokazala, da so trije od šestih kitajskih proizvajalcev izvoznikov izpolnili vse pogoje za odobritev MET. Trije proizvajalci izvozniki iz LRK, ki jim je bil MET odobren, so:






  — | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited |
| --- | --- | --- |

(43)

Preiskava je pokazala, da so trije od šestih kitajskih proizvajalcev izvoznikov izpolnili vse pogoje za odobritev MET. Trije proizvajalci izvozniki iz LRK, ki jim je bil MET odobren, so:

—

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

| — | Puyang Cleanway Chemicals Limited |
| --- | --- |

—

Puyang Cleanway Chemicals Limited

| — | Heze Huayi Chemical Co. Limited. |
| --- | --- |

—

Heze Huayi Chemical Co. Limited.

| (44) | Zahteve preostalih treh je bilo treba zavrniti. V naslednji preglednici je prikazana določitev za tri podjetja, katerim MET ni bil odobren, in sicer po vseh petih merilih, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.










  Podjetje | Merila |
| --- | --- | --- |
| Člen 2(7)(c) alinea 1 | Člen 2(7)(c) alinea 2 | Člen 2(7)(c) alinea 3 | Člen 2(7)(c) alinea 4 | Člen 2(7)(c) alinea 5 |
| 1 | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 2 | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 3 | Izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| Vir: preverjeni odgovori na vprašalnike sodelujočih kitajskih izvoznikov. |

(44)

Zahteve preostalih treh je bilo treba zavrniti. V naslednji preglednici je prikazana določitev za tri podjetja, katerim MET ni bil odobren, in sicer po vseh petih merilih, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

Podjetje

Merila

Člen 2(7)(c) alinea 1

Člen 2(7)(c) alinea 2

Člen 2(7)(c) alinea 3

Člen 2(7)(c) alinea 4

Člen 2(7)(c) alinea 5

1

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

2

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

3

Izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

Vir: preverjeni odgovori na vprašalnike sodelujočih kitajskih izvoznikov.

| (45) | Zadevna podjetja in pritožnik so dobili možnost odgovoriti na zgoraj navedene ugotovitve. Trije proizvajalci izvozniki, ki jim MET ni bil odobren, so trdili, da je bila ugotovitev napačna in da bi jim moral biti MET odobren. |
| --- | --- |

(45)

Zadevna podjetja in pritožnik so dobili možnost odgovoriti na zgoraj navedene ugotovitve. Trije proizvajalci izvozniki, ki jim MET ni bil odobren, so trdili, da je bila ugotovitev napačna in da bi jim moral biti MET odobren.

| (46) | Podjetje 1 je ugovarjalo, da je glavni razlog, da je bil njihov zahtevek za MET zavrnjen, ker je država neposredni lastnik večinskega deleža (60 %) podjetja. Vendar pa je podjetje opozorilo, da ni mogoče dokazati vmešavanja države pri odločitvah podjetja. Poleg tega je trdilo, da se mora zaradi kotacije na borzi v Šanghaju in meril, ki jih mora izpolniti, da lahko kotira na tej borzi, varovati pred neumestnim vmešavanjem države. |
| --- | --- |

(46)

Podjetje 1 je ugovarjalo, da je glavni razlog, da je bil njihov zahtevek za MET zavrnjen, ker je država neposredni lastnik večinskega deleža (60 %) podjetja. Vendar pa je podjetje opozorilo, da ni mogoče dokazati vmešavanja države pri odločitvah podjetja. Poleg tega je trdilo, da se mora zaradi kotacije na borzi v Šanghaju in meril, ki jih mora izpolniti, da lahko kotira na tej borzi, varovati pred neumestnim vmešavanjem države.

| (47) | Cilj preiskave je med drugim oceniti, v kolikšni meri bi država lahko posegala v odločitve podjetja, in katere ukrepe je podjetje sprejelo, da bi preprečilo takšne posege. |
| --- | --- |

(47)

Cilj preiskave je med drugim oceniti, v kolikšni meri bi država lahko posegala v odločitve podjetja, in katere ukrepe je podjetje sprejelo, da bi preprečilo takšne posege.

| (48) | V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je imela država v odboru direktorjev večino direktorskih mest in da ni bilo omejitev glede glasovalnih pravic direktorjev, ki jih je imenovala država, v odboru (zaščita manjšine). Podjetje ni dokazalo, da so bili sprejeti ustrezni ukrepi, ki bi v bodoče preprečili takšne posege države. |
| --- | --- |

(48)

V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je imela država v odboru direktorjev večino direktorskih mest in da ni bilo omejitev glede glasovalnih pravic direktorjev, ki jih je imenovala država, v odboru (zaščita manjšine). Podjetje ni dokazalo, da so bili sprejeti ustrezni ukrepi, ki bi v bodoče preprečili takšne posege države.

| (49) | Nazadnje, če kotacija na borzi v Šanghaju med drugim pomeni, da mora odbor delničarjev imenovati najmanj 3 „neodvisne direktorje“ (posameznike, ki ne predstavljajo delničarjev in so strokovno usposobljeni za dejavnosti družbe), samo kotiranje na borzi ne varuje pred neumestnim vmešavanjem države. Kot je že bilo omenjeno, ni veljala nobena omejitev glasovanja, ki bi lahko prepovedala, da bi večina direktorjev, ki jih je imenovala država, sprejemala odločitve proti volji neodvisnih direktorjev, ki so v manjšini. |
| --- | --- |

(49)

Nazadnje, če kotacija na borzi v Šanghaju med drugim pomeni, da mora odbor delničarjev imenovati najmanj 3 „neodvisne direktorje“ (posameznike, ki ne predstavljajo delničarjev in so strokovno usposobljeni za dejavnosti družbe), samo kotiranje na borzi ne varuje pred neumestnim vmešavanjem države. Kot je že bilo omenjeno, ni veljala nobena omejitev glasovanja, ki bi lahko prepovedala, da bi večina direktorjev, ki jih je imenovala država, sprejemala odločitve proti volji neodvisnih direktorjev, ki so v manjšini.

| (50) | Podjetje 2 je trdilo, da je bil razlog, da je bil njihov zahtevek za MET zavrnjen, dejstvo, da je država nadzorovala podjetje 2 preko neposrednega in posrednega lastništva treh drugih podjetij, ki so po vrsti imele večino delnic v podjetju 2, napačen. Natančneje, preverjalo je utemeljitve, da podjetje „ABC“, ki ima v lasti 48 % v podjetju 2, obvladuje država, kajti 80 % delnic ABC imajo v lasti zaposleni, ki jih zastopa odbor delavcev. Podjetje 2 je oporekalo utemeljitvi, da odbor delavcev v ABC nadzira država. |
| --- | --- |

(50)

Podjetje 2 je trdilo, da je bil razlog, da je bil njihov zahtevek za MET zavrnjen, dejstvo, da je država nadzorovala podjetje 2 preko neposrednega in posrednega lastništva treh drugih podjetij, ki so po vrsti imele večino delnic v podjetju 2, napačen. Natančneje, preverjalo je utemeljitve, da podjetje „ABC“, ki ima v lasti 48 % v podjetju 2, obvladuje država, kajti 80 % delnic ABC imajo v lasti zaposleni, ki jih zastopa odbor delavcev. Podjetje 2 je oporekalo utemeljitvi, da odbor delavcev v ABC nadzira država.

| (51) | Kar zadeva lastništvo in nadzor ABC je treba poudariti, da podjetje ABC ni bilo predmet preiskave MET. Ker pa je država lastnica 20 % ABC, ostalih 80 % pa je bilo razdeljenih med več kot 1 000 zaposlenih, je dopustno sklepati, da je bila država drugi največji delničar in ima kot taka dejanski nadzor nad ABC. |
| --- | --- |

(51)

Kar zadeva lastništvo in nadzor ABC je treba poudariti, da podjetje ABC ni bilo predmet preiskave MET. Ker pa je država lastnica 20 % ABC, ostalih 80 % pa je bilo razdeljenih med več kot 1 000 zaposlenih, je dopustno sklepati, da je bila država drugi največji delničar in ima kot taka dejanski nadzor nad ABC.

| (52) | Podjetje 2 je tudi ugovarjalo ugotovitvi, da je dejansko tesno povezano z drugim podjetjem: „DEF“. Podlaga za to ugotovitev Komisije je bila, da si je podjetje 2 (i) delilo prostore z DEF (podjetje 2 je od DEF „zakupilo“ pravice na nepremičnini; (ii) kupilo nekaj najpomembnejših surovin pri DEF in (iii) posodilo večjo količino denarja. Podjetje 2 je ugovarjalo, da je vse te pripombe mogoče tržno pojasniti in da se to v nobenem primeru ni izkazalo kot vključevanje v DEF. |
| --- | --- |

(52)

Podjetje 2 je tudi ugovarjalo ugotovitvi, da je dejansko tesno povezano z drugim podjetjem: „DEF“. Podlaga za to ugotovitev Komisije je bila, da si je podjetje 2 (i) delilo prostore z DEF (podjetje 2 je od DEF „zakupilo“ pravice na nepremičnini; (ii) kupilo nekaj najpomembnejših surovin pri DEF in (iii) posodilo večjo količino denarja. Podjetje 2 je ugovarjalo, da je vse te pripombe mogoče tržno pojasniti in da se to v nobenem primeru ni izkazalo kot vključevanje v DEF.

| (53) | Najprej je treba vedeti, da država posredno nadzira DEF. Drugič, medtem ko za vsako izmed ugotovitev, navedenih v prejšnji uvodni izjavi, obstaja verjetnost, da se jo lahko komercialno pojasni, to ni v nasprotju z ugotovitvijo, da je podjetje 2 tesno povezano z DEF. Glavna utemeljitev proti odobritvi MET po teh merilih niso vezi same, temveč dejstvo, da ima podjetje 2 takšne vezi s podjetjem, ki ga dejansko nadzira država. |
| --- | --- |

(53)

Najprej je treba vedeti, da država posredno nadzira DEF. Drugič, medtem ko za vsako izmed ugotovitev, navedenih v prejšnji uvodni izjavi, obstaja verjetnost, da se jo lahko komercialno pojasni, to ni v nasprotju z ugotovitvijo, da je podjetje 2 tesno povezano z DEF. Glavna utemeljitev proti odobritvi MET po teh merilih niso vezi same, temveč dejstvo, da ima podjetje 2 takšne vezi s podjetjem, ki ga dejansko nadzira država.

| (54) | Za podjetje 2 je bilo po pravu ugotovljeno, da je pod nadzorom države preko 3 različnih delničarjev, katere nadzira država, in je dejansko pod znatnim nadzorom države preko svojih vezi z delničarjem DEF, katerega nadzira država. Na podlagi prej navedenega in v odsotnosti vseh ukrepov, ki jih je podjetje sprejelo, da bi preprečilo takšno vmešavanje, obstaja jasno tveganje vmešavanja države. |
| --- | --- |

(54)

Za podjetje 2 je bilo po pravu ugotovljeno, da je pod nadzorom države preko 3 različnih delničarjev, katere nadzira država, in je dejansko pod znatnim nadzorom države preko svojih vezi z delničarjem DEF, katerega nadzira država. Na podlagi prej navedenega in v odsotnosti vseh ukrepov, ki jih je podjetje sprejelo, da bi preprečilo takšno vmešavanje, obstaja jasno tveganje vmešavanja države.

| (55) | Podjetje 2 je tudi ugovarjalo, da dejstvo, da denar, ki ga je posodilo DEF, za katerega je priznalo, da se ni upošteval v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („IAS“), ni učinkovalo na izračun normalne vrednosti in mu ga zato ni mogoče očitati v zvezi z dejstvom, ali je izpolnjeval merila za MET. |
| --- | --- |

(55)

Podjetje 2 je tudi ugovarjalo, da dejstvo, da denar, ki ga je posodilo DEF, za katerega je priznalo, da se ni upošteval v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („IAS“), ni učinkovalo na izračun normalne vrednosti in mu ga zato ni mogoče očitati v zvezi z dejstvom, ali je izpolnjeval merila za MET.

| (56) | Izposoja denarja pri banki in posoja le-tega enemu izmed delničarjev (pod nadzorom države) (ne glede na vse druge pravne vidike, kot so varstvo interesov drugih manjših delničarjev in drugih upnikov) se ni obračunala v skladu z IAS. Na podlagi prej navedenega in upoštevajoč vpleteni znatni znesek ter dejstvo, da se revizorji niso odzvali na to točko, se sklepa, da to podjetje ni izpolnjevalo merila 2. |
| --- | --- |

(56)

Izposoja denarja pri banki in posoja le-tega enemu izmed delničarjev (pod nadzorom države) (ne glede na vse druge pravne vidike, kot so varstvo interesov drugih manjših delničarjev in drugih upnikov) se ni obračunala v skladu z IAS. Na podlagi prej navedenega in upoštevajoč vpleteni znatni znesek ter dejstvo, da se revizorji niso odzvali na to točko, se sklepa, da to podjetje ni izpolnjevalo merila 2.

| (57) | Podjetje 3 je ugovarjalo, da dejstvo, da temu podjetju ni bil dodeljen MET, in sicer, da računovodski izkazi niso bili vodeni v skladu z IAS, ni vplivalo na izračun normalne vrednosti in bi zato ne moglo biti podlaga za zavrnitev odobritve MET. |
| --- | --- |

(57)

Podjetje 3 je ugovarjalo, da dejstvo, da temu podjetju ni bil dodeljen MET, in sicer, da računovodski izkazi niso bili vodeni v skladu z IAS, ni vplivalo na izračun normalne vrednosti in bi zato ne moglo biti podlaga za zavrnitev odobritve MET.

| (58) | Razlog, da se je za to podjetje štelo, da ni izpolnjevalo merila 2, je bil napačen vnos nakupa pravice na nepremičnini v poslovne knjige podjetja. Zadevni znesek je bil znaten in napačen vnos se je odražal tudi v letnem poročilu. Revizorji se na to niso odzvali. Na podlagi prej navedenega se sklepa, da podjetje ne izpolnjuje merila 2. |
| --- | --- |

(58)

Razlog, da se je za to podjetje štelo, da ni izpolnjevalo merila 2, je bil napačen vnos nakupa pravice na nepremičnini v poslovne knjige podjetja. Zadevni znesek je bil znaten in napačen vnos se je odražal tudi v letnem poročilu. Revizorji se na to niso odzvali. Na podlagi prej navedenega se sklepa, da podjetje ne izpolnjuje merila 2.

| (59) | Pritožnik je nasprotoval odobritvi MET kateremu koli podjetju. Pritožnik je med drugim trdil, da bi to, ker so kitajska podjetja uporabila kitajske računovodske standarde, ki niso nujno enaki kot IAS (in so revizijo opravile kitajske revizorske hiše), pomenilo kršitev merila 2. Poleg tega je pritožnik trdil, da sodelujoči izvozniki, ker je kitajska valuta s sklepom kitajske vlade fiksirana na ameriški dolar, niso menjali valut po tržnem tečaju – to bi pomenilo kršitev merila 5. Na podlagi „kumulativne ocene merila“ je pritožnik trdil, da nobeden izmed sodelujočih izvoznikov v LRK ne izpolnjuje pogojev za MET. |
| --- | --- |

(59)

Pritožnik je nasprotoval odobritvi MET kateremu koli podjetju. Pritožnik je med drugim trdil, da bi to, ker so kitajska podjetja uporabila kitajske računovodske standarde, ki niso nujno enaki kot IAS (in so revizijo opravile kitajske revizorske hiše), pomenilo kršitev merila 2. Poleg tega je pritožnik trdil, da sodelujoči izvozniki, ker je kitajska valuta s sklepom kitajske vlade fiksirana na ameriški dolar, niso menjali valut po tržnem tečaju – to bi pomenilo kršitev merila 5. Na podlagi „kumulativne ocene merila“ je pritožnik trdil, da nobeden izmed sodelujočih izvoznikov v LRK ne izpolnjuje pogojev za MET.

| (60) | Kitajska podjetja morajo po zakonu voditi računovodsko evidenco v skladu z Zakonom o računovodstvu LRK, imeti pa morajo tudi kitajskega revizorja. Tega se ne sme očitati nobenemu podjetju, ki zaprosi za MET. Zakon o računovodstvu je bil uveden, da bi se izvajali mednarodni računovodski standardi v LRK. Kot je pokazala običajna praksa institucij, sam zakon ne pomeni nikakršne ovire pri pridobivanju MET. |
| --- | --- |

(60)

Kitajska podjetja morajo po zakonu voditi računovodsko evidenco v skladu z Zakonom o računovodstvu LRK, imeti pa morajo tudi kitajskega revizorja. Tega se ne sme očitati nobenemu podjetju, ki zaprosi za MET. Zakon o računovodstvu je bil uveden, da bi se izvajali mednarodni računovodski standardi v LRK. Kot je pokazala običajna praksa institucij, sam zakon ne pomeni nikakršne ovire pri pridobivanju MET.

| (61) | Zato je glavni namen preverjanja merila 2 preučiti, ali se kitajski računovodski zakon pravilno izvaja v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Prav tako preuči, ali je bila računovodska dokumentacija neodvisno revidirana v skladu z IAS. |
| --- | --- |

(61)

Zato je glavni namen preverjanja merila 2 preučiti, ali se kitajski računovodski zakon pravilno izvaja v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Prav tako preuči, ali je bila računovodska dokumentacija neodvisno revidirana v skladu z IAS.

| (62) | Dejstvo, da je kitajska valuta RMB fiksirana na ameriški dolar, je odločitev kitajske vlade, proti kateri vlagatelj MET ne more nositi odgovornosti. V preteklosti so podobne odločitve sprejemale tudi druge države, predvsem v Latinski Ameriki. Spet gre za običajno prakso institucij, da obravnavajo to merilo kot izpolnjeno, če družba uporablja uradni menjalni tečaj za vse svoje transakcije, ki vključujejo tuje valute. Tako je zagotovljeno, da se ne uporabljajo prakse črnega trga. Vsi sodelujoči izvozniki v tej preiskavi so bili dejansko zmožni kupiti in prodati tuje valute, pridobljene v njihovih poslovnih dejavnostih, kljub dejstvu, da je menjalni tečaj RMB/ameriški dolar fiksiran. |
| --- | --- |

(62)

Dejstvo, da je kitajska valuta RMB fiksirana na ameriški dolar, je odločitev kitajske vlade, proti kateri vlagatelj MET ne more nositi odgovornosti. V preteklosti so podobne odločitve sprejemale tudi druge države, predvsem v Latinski Ameriki. Spet gre za običajno prakso institucij, da obravnavajo to merilo kot izpolnjeno, če družba uporablja uradni menjalni tečaj za vse svoje transakcije, ki vključujejo tuje valute. Tako je zagotovljeno, da se ne uporabljajo prakse črnega trga. Vsi sodelujoči izvozniki v tej preiskavi so bili dejansko zmožni kupiti in prodati tuje valute, pridobljene v njihovih poslovnih dejavnostih, kljub dejstvu, da je menjalni tečaj RMB/ameriški dolar fiksiran.

| (63) | Zato so bile utemeljitve, ki jih je predložil tožnik, zavrnjene. |
| --- | --- |

(63)

Zato so bile utemeljitve, ki jih je predložil tožnik, zavrnjene.

2.2   Posamezna obravnava

| (64) | Dajatev na ravni države, če sploh, je določena za države iz člena 2(7) osnovne uredbe, razen v tistih primerih, kjer podjetje prejme MET v skladu s členom 2(7)(c) ali, če podjetje lahko prikaže, v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, da






  1. | družbe in skupna podjetja, ki so delno ali v celoti v tuji lasti, lahko povrnejo kapital in dobiček; |
| --- | --- | --- |

(64)

Dajatev na ravni države, če sploh, je določena za države iz člena 2(7) osnovne uredbe, razen v tistih primerih, kjer podjetje prejme MET v skladu s členom 2(7)(c) ali, če podjetje lahko prikaže, v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, da

1.

družbe in skupna podjetja, ki so delno ali v celoti v tuji lasti, lahko povrnejo kapital in dobiček;

| 2. | so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje svobodno določeni; |
| --- | --- |

2.

so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje svobodno določeni;

| 3. | je večina delnic v lasti posameznikov; |
| --- | --- |

3.

je večina delnic v lasti posameznikov;

| 4. | se menjalni tečaji izvajajo po tržnem tečaju; |
| --- | --- |

4.

se menjalni tečaji izvajajo po tržnem tečaju;

| 5. | kakršno koli vmešavanje države ni take narave, da bi omogočalo izogibanje ukrepov, če je izvoznikom določena druga stopnja dajatve. |
| --- | --- |

5.

kakršno koli vmešavanje države ni take narave, da bi omogočalo izogibanje ukrepov, če je izvoznikom določena druga stopnja dajatve.

| (65) | Šest proizvajalcev izvoznikov je poleg MET zahtevalo tudi posamezno obravnavo, če zahtevi po MET ne bi bilo ugodeno. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da eno izmed podjetij, kateremu MET ni bil odobren, izpolnjuje vse zahteve za posamezno obravnavo iz člena 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(65)

Šest proizvajalcev izvoznikov je poleg MET zahtevalo tudi posamezno obravnavo, če zahtevi po MET ne bi bilo ugodeno. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da eno izmed podjetij, kateremu MET ni bil odobren, izpolnjuje vse zahteve za posamezno obravnavo iz člena 9(5) osnovne uredbe.

| (66) | Preostali dve podjetji, ki jima MET ni bil odobren, sta bili pretežno v državni lasti. Za ti podjetji se je tveganje vmešavanja države štelo nepomembno. Glede na naravo zadevnega izdelka, pri katerem ni moč zanesljivo določiti, da gre za posebnega proizvajalca v povezavi z državno lastnino, se je tveganje izogibanja ukrepom z izvozom prek podjetja z nižjimi dajatvami prav tako zdelo pomembno. Zato pogoji, določeni v členu 9(5)(c) in (e) osnovne uredbe niso bili izpolnjeni. Tako je bilo odločeno, da se jim posamezna obravnava ne odobri. |
| --- | --- |

(66)

Preostali dve podjetji, ki jima MET ni bil odobren, sta bili pretežno v državni lasti. Za ti podjetji se je tveganje vmešavanja države štelo nepomembno. Glede na naravo zadevnega izdelka, pri katerem ni moč zanesljivo določiti, da gre za posebnega proizvajalca v povezavi z državno lastnino, se je tveganje izogibanja ukrepom z izvozom prek podjetja z nižjimi dajatvami prav tako zdelo pomembno. Zato pogoji, določeni v členu 9(5)(c) in (e) osnovne uredbe niso bili izpolnjeni. Tako je bilo odločeno, da se jim posamezna obravnava ne odobri.

| (67) | Na podlagi tega je bilo zaključeno, da se posamezna obravnava odobri naslednjemu proizvajalcu izvozniku v LRK:






  — | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited |
| --- | --- | --- |

(67)

Na podlagi tega je bilo zaključeno, da se posamezna obravnava odobri naslednjemu proizvajalcu izvozniku v LRK:

—

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

2.3   Določitev normalne vrednosti

2.3.1   Določitev normalne vrednosti za vse proizvajalce izvoznike, ki jim MET ni bil odobren

(a)   Primerljiva država

| (68) | V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se za države z netržnim gospodarstvom in, če MET ni mogoče odobriti, za države v tranziciji, normalna vrednost določi na podlagi cene ali računsko določene vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe se za države z netržnim gospodarstvom in, če MET ni mogoče odobriti, za države v tranziciji, normalna vrednost določi na podlagi cene ali računsko določene vrednosti v primerljivi državi.

| (69) | V obvestilu o začetku postopka je Komisija izrazila svoj namen uporabiti Mehiko kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK in pozvala zainteresirane stranke, da v zvezi s tem podajo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(69)

V obvestilu o začetku postopka je Komisija izrazila svoj namen uporabiti Mehiko kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK in pozvala zainteresirane stranke, da v zvezi s tem podajo svoje pripombe.

| (70) | En izvoznik Skupnosti je ugovarjal temu predlogu in trdil, da Mehika ni reprezentativna, ker je 20. decembra 2002 uvedla protidampinške ukrepe na uvoz TCCA s poreklom iz LRK in tako uničila konkurenco na mehiškem trgu. Ker je znani proizvajalec TCCA v Mehiki odklonil sodelovanje pri preiskavi, je morala Komisija v vsakem primeru poiskati alternativno primerljivo državo, ki bi jo lahko obravnavali kot reprezentativno. Po stikih s pritožnikom in sodelujočimi proizvajalci izvozniki je bilo jasno, da sta ostali samo dve drugi državi, ki bi lahko bili reprezentativni, Združene države Amerike in Japonska. |
| --- | --- |

(70)

En izvoznik Skupnosti je ugovarjal temu predlogu in trdil, da Mehika ni reprezentativna, ker je 20. decembra 2002 uvedla protidampinške ukrepe na uvoz TCCA s poreklom iz LRK in tako uničila konkurenco na mehiškem trgu. Ker je znani proizvajalec TCCA v Mehiki odklonil sodelovanje pri preiskavi, je morala Komisija v vsakem primeru poiskati alternativno primerljivo državo, ki bi jo lahko obravnavali kot reprezentativno. Po stikih s pritožnikom in sodelujočimi proizvajalci izvozniki je bilo jasno, da sta ostali samo dve drugi državi, ki bi lahko bili reprezentativni, Združene države Amerike in Japonska.

| (71) | Ker so Združene države Amerike 4. junija 2004 sprožile protidampinško preiskavo na uvoz TCCA s poreklom, med drugim, iz Španije, in ker je Komisija 13. oktobra 2004 naznanila začetek protidampinškega postopka pri uvozu v Skupnost TCCA s poreklom iz Združenih držav Amerike (glej uvodno izjavo 4), se je zdelo neverjetno, da bi bil kakšen proizvajalec izvoznik v Združenih državah Amerike pripravljen sodelovati. |
| --- | --- |

(71)

Ker so Združene države Amerike 4. junija 2004 sprožile protidampinško preiskavo na uvoz TCCA s poreklom, med drugim, iz Španije, in ker je Komisija 13. oktobra 2004 naznanila začetek protidampinškega postopka pri uvozu v Skupnost TCCA s poreklom iz Združenih držav Amerike (glej uvodno izjavo 4), se je zdelo neverjetno, da bi bil kakšen proizvajalec izvoznik v Združenih državah Amerike pripravljen sodelovati.

| (72) | Po stiku s proizvajalci TCCA na Japonskem je bil en japonski proizvajalec pripravljen sodelovati v postopku. |
| --- | --- |

(72)

Po stiku s proizvajalci TCCA na Japonskem je bil en japonski proizvajalec pripravljen sodelovati v postopku.

| (73) | Nobena sodelujoča stranka ni ugovarjala predlogu, da bi normalna vrednost temeljila na podlagi informacij, pridobljenih od japonskega proizvajalca. |
| --- | --- |

(73)

Nobena sodelujoča stranka ni ugovarjala predlogu, da bi normalna vrednost temeljila na podlagi informacij, pridobljenih od japonskega proizvajalca.

| (74) | Glede na zgoraj navedeno lahko zaključimo, da Japonska predstavlja primerno primerljivo državo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Glede na zgoraj navedeno lahko zaključimo, da Japonska predstavlja primerno primerljivo državo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

(b)   Določitev normalne vrednosti

| (75) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim MET ni bil odobren, določena na temelju preverjenih informacij, prejetih od proizvajalca v primerljivi državi, t.j. na podlagi računsko določene normalne vrednosti, ki jo zagotovi japonski proizvajalec za primerljive tipe izdelkov. Zneski za SG&A so bili sprejeti na podlagi prometa zadevnega izdelka glede na promet podjetja, medtem ko je bila stopnja dobička vzeta iz stopnje dobička za podjetje kot celota. |
| --- | --- |

(75)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim MET ni bil odobren, določena na temelju preverjenih informacij, prejetih od proizvajalca v primerljivi državi, t.j. na podlagi računsko določene normalne vrednosti, ki jo zagotovi japonski proizvajalec za primerljive tipe izdelkov. Zneski za SG&A so bili sprejeti na podlagi prometa zadevnega izdelka glede na promet podjetja, medtem ko je bila stopnja dobička vzeta iz stopnje dobička za podjetje kot celota.

2.3.2   Določitev normalne vrednosti in izvozne cene za proizvajalce izvoznike, ki jim je bil MET odobren

(a)   Normalna vrednost

| (76) | Podjetja, katerim je bil MET odobren, so bila zaprošena, da predložijo popoln odgovor na vprašalnik, vključno z informacijami o domači prodaji in informacijami o stroških proizvodnje zadevnega izdelka, in ti odgovori so bili preverjeni v prostorih zadevnega podjetja. |
| --- | --- |

(76)

Podjetja, katerim je bil MET odobren, so bila zaprošena, da predložijo popoln odgovor na vprašalnik, vključno z informacijami o domači prodaji in informacijami o stroških proizvodnje zadevnega izdelka, in ti odgovori so bili preverjeni v prostorih zadevnega podjetja.

| (77) | Kar zadeva določitev normalne vrednosti, je Komisija sledila enaki metodologiji kot je pojasnjena v uvodnih izjavah 25 do 33. |
| --- | --- |

(77)

Kar zadeva določitev normalne vrednosti, je Komisija sledila enaki metodologiji kot je pojasnjena v uvodnih izjavah 25 do 33.

| (78) | Če v običajnem poteku trgovine vsakega izmed podjetij, katerim je bil MET odobren, ni bilo zadovoljive domače prodaje, je Komisija sestavila normalno vrednost za vsako podjetje, tako da je proizvodnim stroškom izvoženih tipov dodala ustrezen znesek za prodajne, splošne in upravne stroške („SG&A“) na podlagi prometa ter ustrezno stopnjo dobička (ki temelji na domači prodaji v običajnem poteku trgovine). |
| --- | --- |

(78)

Če v običajnem poteku trgovine vsakega izmed podjetij, katerim je bil MET odobren, ni bilo zadovoljive domače prodaje, je Komisija sestavila normalno vrednost za vsako podjetje, tako da je proizvodnim stroškom izvoženih tipov dodala ustrezen znesek za prodajne, splošne in upravne stroške („SG&A“) na podlagi prometa ter ustrezno stopnjo dobička (ki temelji na domači prodaji v običajnem poteku trgovine).

(b)   Izvozne cene

| (79) | Vsa izvozna prodaja izvoznikov, katerim je bil MET odobren, v Skupnost se je izvršila neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Tako je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen. |
| --- | --- |

(79)

Vsa izvozna prodaja izvoznikov, katerim je bil MET odobren, v Skupnost se je izvršila neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Tako je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen.

| (80) | Ko kitajska podjetja izvažajo zadevni izdelek, so na podlagi FOB upravičena do povračila DDV v višini 13 % prometa. Vendar pa je DDV, ki ga morajo podjetja zaračunati na svoje račune, 17 % njihovega prometa na podlagi FOB. Nadomestilo, ki odraža to razliko v višini 4 %, se je torej upoštevalo pri izračunu izvozne cene. |
| --- | --- |

(80)

Ko kitajska podjetja izvažajo zadevni izdelek, so na podlagi FOB upravičena do povračila DDV v višini 13 % prometa. Vendar pa je DDV, ki ga morajo podjetja zaračunati na svoje račune, 17 % njihovega prometa na podlagi FOB. Nadomestilo, ki odraža to razliko v višini 4 %, se je torej upoštevalo pri izračunu izvozne cene.

(c)   Primerjava

| (81) | Primerjava je bila narejena na osnovi franko tovarne in na isti ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v faktorjih, za katere je bilo ugotovljeno in dokazano, da vplivajo na cene in primerljivost cen. Na tej podlagi so bila določena nadomestila za razlike v stroških provizij, prevoza, zavarovanja, obdelave, stroških pakiranja, stroških kreditiranja, bančnih stroških in stroških nadzora. |
| --- | --- |

(81)

Primerjava je bila narejena na osnovi franko tovarne in na isti ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v faktorjih, za katere je bilo ugotovljeno in dokazano, da vplivajo na cene in primerljivost cen. Na tej podlagi so bila določena nadomestila za razlike v stroških provizij, prevoza, zavarovanja, obdelave, stroških pakiranja, stroških kreditiranja, bančnih stroških in stroških nadzora.

2.4   Stopnja dampinga

2.4.1   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren MET/IT

| (82) | Za tri podjetja, katerim je bil MET odobren, se je tehtano povprečna normalna vrednost vsakega tipa zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, primerjala s tehtano vrednostjo izvozne cene ustreznega tipa zadevnega izdelka, kot je predvideno v členu 2(11) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(82)

Za tri podjetja, katerim je bil MET odobren, se je tehtano povprečna normalna vrednost vsakega tipa zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, primerjala s tehtano vrednostjo izvozne cene ustreznega tipa zadevnega izdelka, kot je predvideno v členu 2(11) osnovne uredbe.

| (83) | Za vsak tip izdelka, ki ga v Skupnost izvozi podjetje, ki mu je odobrena individualna obravnava, se je tehtana povprečna normalna vrednost, določena v primerljivi državi, primerjala s tehtanim povprečjem izvozne cene ustreznega tipa, izvoženega v Skupnost, kot je predvideno v členu 2(11) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(83)

Za vsak tip izdelka, ki ga v Skupnost izvozi podjetje, ki mu je odobrena individualna obravnava, se je tehtana povprečna normalna vrednost, določena v primerljivi državi, primerjala s tehtanim povprečjem izvozne cene ustreznega tipa, izvoženega v Skupnost, kot je predvideno v členu 2(11) osnovne uredbe.

| (84) | Začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, ki so izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so:






  Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 16,8 % |
| --- | --- | --- |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 17,4 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 9,2 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 39,0 % |

(84)

Začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, ki so izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, so:

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

16,8 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

17,4 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

9,2 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

39,0 %

2.4.2   Za vse ostale proizvajalce izvoznike

2.4.2.1   Uporabljena metodologija

| (85) | Za izračun dajatve, ki bi bila uporabna za vse ostale izvoznike v LRK, je Komisija najprej ugotovila raven sodelovanja. Primerjava je bila narejena med skupnim uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, izračunanim na podlagi informacij v pritožbi in dejanskih odgovorov na vprašalnik, prejetih od izvoznikov v LRK. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je raven sodelovanja približno 70 %. |
| --- | --- |

(85)

Za izračun dajatve, ki bi bila uporabna za vse ostale izvoznike v LRK, je Komisija najprej ugotovila raven sodelovanja. Primerjava je bila narejena med skupnim uvozom zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, izračunanim na podlagi informacij v pritožbi in dejanskih odgovorov na vprašalnik, prejetih od izvoznikov v LRK. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je raven sodelovanja približno 70 %.

2.4.2.2   Za sodelujočega proizvajalca izvoznika, ki mu ni bil odobren MET/IT

| (86) | Stopnja dampinga za dva sodelujoča izvoznika, katerima ni bil odobren niti MET niti IT, je bila izračunana na podlagi tehtanega povprečja individualnih stopenj dampinga, izračunanih za vsakega od teh dveh izvoznikov. Slednje so bile izračunane s primerjavo tehtanega povprečja normalne vrednosti, določenega za primerljivo državo, in tehtanega povprečja izvozne cene, ki sta ga prijavila zadevna izvoznika. |
| --- | --- |

(86)

Stopnja dampinga za dva sodelujoča izvoznika, katerima ni bil odobren niti MET niti IT, je bila izračunana na podlagi tehtanega povprečja individualnih stopenj dampinga, izračunanih za vsakega od teh dveh izvoznikov. Slednje so bile izračunane s primerjavo tehtanega povprečja normalne vrednosti, določenega za primerljivo državo, in tehtanega povprečja izvozne cene, ki sta ga prijavila zadevna izvoznika.

| (87) | Začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, ki so izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve so:






  Nanning Chemical Industry Co. Limited | 39,0 % |
| --- | --- | --- |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 39,0 % |

(87)

Začasne tehtane povprečne stopnje dampinga, ki so izražene kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve so:

Nanning Chemical Industry Co. Limited

39,0 %

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

39,0 %

2.4.2.3   Za vse ostale proizvajalce izvoznike

| (88) | Stopnja dampinga na ravni države, veljavna za vse druge izvoznike v LRK, t.j. za izvoznike, ki niso sodelovali v postopkih, je enaka stopnji dampinga, določeni za reprezentativne tipe zadevnega izdelka z najvišjimi stopnjami dampinga za izvoznika, katerima MET ni bil odobren (uvodna izjava 86). |
| --- | --- |

(88)

Stopnja dampinga na ravni države, veljavna za vse druge izvoznike v LRK, t.j. za izvoznike, ki niso sodelovali v postopkih, je enaka stopnji dampinga, določeni za reprezentativne tipe zadevnega izdelka z najvišjimi stopnjami dampinga za izvoznika, katerima MET ni bil odobren (uvodna izjava 86).

| (89) | Na tej podlagi je bila začasno določena raven dampinga za vso državo, in sicer 40,3 % cene CIF meja Skupnosti. |
| --- | --- |

(89)

Na tej podlagi je bila začasno določena raven dampinga za vso državo, in sicer 40,3 % cene CIF meja Skupnosti.

3.   Združene države Amerike (ZDA)

| (90) | Trije proizvajalci izvozniki proizvajajo TCCA v ZDA. Odgovori na vprašalnik so bili prejeti od dveh proizvajalcev izvoznikov in petih uvoznikov, povezanih s temi izvozniki. |
| --- | --- |

(90)

Trije proizvajalci izvozniki proizvajajo TCCA v ZDA. Odgovori na vprašalnik so bili prejeti od dveh proizvajalcev izvoznikov in petih uvoznikov, povezanih s temi izvozniki.

| (91) | Preverjanja na kraju samem so se izvajala samo v prostorih sodelujočih izvoznikov. Podatki o povezanih uvoznikih v Skupnosti še niso bili preverjeni in za ta podjetja ugotovitve na tej stopnji postopka temeljijo na teoretični analizi. |
| --- | --- |

(91)

Preverjanja na kraju samem so se izvajala samo v prostorih sodelujočih izvoznikov. Podatki o povezanih uvoznikih v Skupnosti še niso bili preverjeni in za ta podjetja ugotovitve na tej stopnji postopka temeljijo na teoretični analizi.

3.1   Normalna vrednost

| (92) | Za določene tipe TCCA, ki jih izvažajo ameriški proizvajalci izvozniki, je Komisija določila normalno vrednost na podlagi cen, plačanih ali plačljivih v običajnem poteku trgovine s strani neodvisnih strank na domačem trgu, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Za določene tipe TCCA je bilo treba sestaviti normalno vrednost tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih tipov vsakega izvoznika dodal ustrezen znesek („SG&A“) ter ustrezna stopnja dobička v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija raziskala, ali so SG&A stroški, ki so nastali, in dobiček, ki ga je dosegel vsak zadevni proizvajalec izvoznik na domačem trgu, zanesljivi. Če domača prodaja ni bila prodana v običajnem poteku trgovine, so bili uporabljeni tehtani povprečni SG&A stroški in stopnja dobička, dobljena iz celotnih stroškov podjetja, katerega reprezentativna prodaja je bila opravljena v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(92)

Za določene tipe TCCA, ki jih izvažajo ameriški proizvajalci izvozniki, je Komisija določila normalno vrednost na podlagi cen, plačanih ali plačljivih v običajnem poteku trgovine s strani neodvisnih strank na domačem trgu, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe. Za določene tipe TCCA je bilo treba sestaviti normalno vrednost tako, da se je proizvodnim stroškom izvoženih tipov vsakega izvoznika dodal ustrezen znesek („SG&A“) ter ustrezna stopnja dobička v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. V ta namen je Komisija raziskala, ali so SG&A stroški, ki so nastali, in dobiček, ki ga je dosegel vsak zadevni proizvajalec izvoznik na domačem trgu, zanesljivi. Če domača prodaja ni bila prodana v običajnem poteku trgovine, so bili uporabljeni tehtani povprečni SG&A stroški in stopnja dobička, dobljena iz celotnih stroškov podjetja, katerega reprezentativna prodaja je bila opravljena v običajnem poteku trgovine.

3.2   Izvozna cena

| (93) | Eden izmed ameriških proizvajalcev izvoznikov je izvedel izvozno prodajo v Skupnost tako neposredno neodvisnim kupcem kot preko z njim povezanih uvoznikov v Skupnosti. Drugi ameriški proizvajalec izvoznik je izvedel izvozno prodajo na trg Skupnosti samo preko z njim povezanih uvoznikov v Skupnosti. Za prodajo, izvedeno neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen. Za prodajo, izvedeno preko povezanih uvoznikov v Skupnosti, so bile sestavljene izvozne cene določene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(93)

Eden izmed ameriških proizvajalcev izvoznikov je izvedel izvozno prodajo v Skupnost tako neposredno neodvisnim kupcem kot preko z njim povezanih uvoznikov v Skupnosti. Drugi ameriški proizvajalec izvoznik je izvedel izvozno prodajo na trg Skupnosti samo preko z njim povezanih uvoznikov v Skupnosti. Za prodajo, izvedeno neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen. Za prodajo, izvedeno preko povezanih uvoznikov v Skupnosti, so bile sestavljene izvozne cene določene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

3.3   Primerjava

| (94) | Za zagotovitev poštene primerjave so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v faktorjih, za katere je bilo ugotovljeno in dokazano, da vplivajo na cene in primerljivost cen. Na tej podlagi so bila začasno odobrena nadomestila za razlike v stroških prevoza, zavarovanja, obdelave, stroških provizij, kreditiranja pakiranja in bančnih stroških. |
| --- | --- |

(94)

Za zagotovitev poštene primerjave so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v faktorjih, za katere je bilo ugotovljeno in dokazano, da vplivajo na cene in primerljivost cen. Na tej podlagi so bila začasno odobrena nadomestila za razlike v stroških prevoza, zavarovanja, obdelave, stroških provizij, kreditiranja pakiranja in bančnih stroških.

3.4   Stopnja dampinga

| (95) | Kakor je določeno v členu 2(11) osnovne uredbe, se je tehtana povprečna normalna vrednost vsakega tipa zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno vsakega ustreznega tipa zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(95)

Kakor je določeno v členu 2(11) osnovne uredbe, se je tehtana povprečna normalna vrednost vsakega tipa zadevnega izdelka, izvoženega v Skupnost, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno vsakega ustreznega tipa zadevnega izdelka.

| (96) | Primerjava je pokazala obstoj dampinga glede na sodelujoče proizvajalce izvoznike. Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačanih dajatev so naslednje:






  — | Biolab: Inc.: 68,4 % |
| --- | --- | --- |

(96)

Primerjava je pokazala obstoj dampinga glede na sodelujoče proizvajalce izvoznike. Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti, brez plačanih dajatev so naslednje:

—

Biolab: Inc.: 68,4 %

| — | ClearonInc.: 69,8 % |
| --- | --- |

—

ClearonInc.: 69,8 %

Na podlagi razpoložljivih informacij se zdi, da je nesodelujoče podjetje največji proizvajalec TCCA v ZDA. Preostala začasna stopnja je bila torej določena na ravni najvišje stopnje dampinga, ugotovljene na podlagi najvišje stopnje dampinga reprezentativnega tipa izdelka za eno izmed sodelujočih podjetij. To bi moralo zagotoviti učinkovitost vseh ukrepov.

| — | Preostala stopnja dampinga: 98,5 % |
| --- | --- |

—

Preostala stopnja dampinga: 98,5 %

C.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (97) | V OP-LRK in OP-ZDA („preiskovalni obdobji“) so TCCA proizvajala tri podjetja:






  — | en proizvajalec pritožnik v Skupnosti, ki je med preiskavo v celoti sodeloval s Komisijo, |
| --- | --- | --- |

(97)

V OP-LRK in OP-ZDA („preiskovalni obdobji“) so TCCA proizvajala tri podjetja:

—

en proizvajalec pritožnik v Skupnosti, ki je med preiskavo v celoti sodeloval s Komisijo,

| — | en proizvajalec, ki je v celoti podpiral pritožbo. Zagotovil je nekaj splošnih informacij v zvezi s svojo proizvodnjo in prodajo v okviru postopka v zvezi z LRK, vendar ni sodeloval v postopku v zvezi z ZDA, |
| --- | --- |

—

en proizvajalec, ki je v celoti podpiral pritožbo. Zagotovil je nekaj splošnih informacij v zvezi s svojo proizvodnjo in prodajo v okviru postopka v zvezi z LRK, vendar ni sodeloval v postopku v zvezi z ZDA,

| — | en proizvajalec, ki je na stopnji pritožbe ostal tiho. Zagotovil je nekaj splošnih informacij v zvezi s svojo proizvodnjo in prodajo v okviru postopka v zvezi z LRK in se strinja z uvedbo protidampinških ukrepov proti LRK. Ni sodeloval v postopku v zvezi z ZDA. |
| --- | --- |

—

en proizvajalec, ki je na stopnji pritožbe ostal tiho. Zagotovil je nekaj splošnih informacij v zvezi s svojo proizvodnjo in prodajo v okviru postopka v zvezi z LRK in se strinja z uvedbo protidampinških ukrepov proti LRK. Ni sodeloval v postopku v zvezi z ZDA.

| (98) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da TCCA, ki jo proizvajajo vsa zgoraj navedena podjetja, predstavlja proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(98)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da TCCA, ki jo proizvajajo vsa zgoraj navedena podjetja, predstavlja proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

2.   Opredelitev pojma industrije Skupnosti

| (99) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 97 zgoraj, je samo en proizvajalec Skupnosti, ki je podpiral pritožbo, v celoti sodeloval pri preiskavi. Ta proizvajalec je predstavljal znaten del skupne proizvodnje TCCA v Skupnosti v obdobjih preiskave, v tem primeru več kot 50 %. Na tej podlagi se je štelo, da predstavlja industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(99)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 97 zgoraj, je samo en proizvajalec Skupnosti, ki je podpiral pritožbo, v celoti sodeloval pri preiskavi. Ta proizvajalec je predstavljal znaten del skupne proizvodnje TCCA v Skupnosti v obdobjih preiskave, v tem primeru več kot 50 %. Na tej podlagi se je štelo, da predstavlja industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

3.   Poraba Skupnosti

3.1   Uvodne opombe

3.1.1   Podatki o uvozu

| (100) | Informacije Eurostata glede obsega in vrednosti oznak KN, vključno s TCCA (ex 2933 69 80 in ex 3808 40 20) se niso mogle uporabiti za določitev ravni uvoza na trg Skupnosti, ker vključujejo tudi izdelke, ki jih preiskava ne zadeva. Vendar pa je bila splošna raven porabe Skupnosti, ki izhaja iz izračuna, opisanega spodaj, preverjena in bilo je ugotovljeno, da je v skladu s tisto v vlogah, ki so jih predložile druge zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

(100)

Informacije Eurostata glede obsega in vrednosti oznak KN, vključno s TCCA (ex 2933 69 80 in ex 3808 40 20) se niso mogle uporabiti za določitev ravni uvoza na trg Skupnosti, ker vključujejo tudi izdelke, ki jih preiskava ne zadeva. Vendar pa je bila splošna raven porabe Skupnosti, ki izhaja iz izračuna, opisanega spodaj, preverjena in bilo je ugotovljeno, da je v skladu s tisto v vlogah, ki so jih predložile druge zainteresirane stranke.

3.1.2   Podatki v zvezi z Ljudsko republiko Kitajsko

| (101) | Šest kitajskih proizvajalcev izvoznikov od 12, ki proizvajajo TCCA na Kitajskem, je sodelovalo pri preiskavi in sporočilo količino izvoza, ki je predstavljala manj kot 70 % količine izvoza, navedene v pritožbi za leto 2003. Glede na nizko raven sodelovanja in v odsotnosti drugih razpoložljivih informacij je veljalo, da bi se morala pritožba uporabiti za določanje podatkov obsega od leta 2000 do 2003. Kar zadeva obdobji preiskave, so bile ocene, opravljene na podlagi razpoložljivih podatkov pritožnikov za leto 2003 in prvo četrtino leta 2004, primerno prilagojene, da se upošteva razvoj izvoza sodelujočih izvoznikov med letom 2003 in obdobjema preiskave. |
| --- | --- |

(101)

Šest kitajskih proizvajalcev izvoznikov od 12, ki proizvajajo TCCA na Kitajskem, je sodelovalo pri preiskavi in sporočilo količino izvoza, ki je predstavljala manj kot 70 % količine izvoza, navedene v pritožbi za leto 2003. Glede na nizko raven sodelovanja in v odsotnosti drugih razpoložljivih informacij je veljalo, da bi se morala pritožba uporabiti za določanje podatkov obsega od leta 2000 do 2003. Kar zadeva obdobji preiskave, so bile ocene, opravljene na podlagi razpoložljivih podatkov pritožnikov za leto 2003 in prvo četrtino leta 2004, primerno prilagojene, da se upošteva razvoj izvoza sodelujočih izvoznikov med letom 2003 in obdobjema preiskave.

3.1.3   Podatki v zvezi z Združenimi državami Amerike

| (102) | Dva ameriška proizvajalca izvoznika od 3, ki proizvajajo TCCA v ZDA, sta sodelovala pri preiskavi in sporočila obseg izvoza, ki je predstavljal manj kot 40 % obsega izvoza, navedenega v pritožbi za leto 2003. Zato je veljalo, da bi se morala pritožba uporabiti za določanje podatkov obsega od leta 2000 do 2003. Kar zadeva obdobji preiskave, so bile ocene, opravljene na podlagi razpoložljivih podatkov pritožnikov za leto 2003 in prvo četrtino leta 2004, primerno prilagojene, da se upošteva razvoj izvoza sodelujočih izvoznikov med letom 2003 in obdobjema preiskave. |
| --- | --- |

(102)

Dva ameriška proizvajalca izvoznika od 3, ki proizvajajo TCCA v ZDA, sta sodelovala pri preiskavi in sporočila obseg izvoza, ki je predstavljal manj kot 40 % obsega izvoza, navedenega v pritožbi za leto 2003. Zato je veljalo, da bi se morala pritožba uporabiti za določanje podatkov obsega od leta 2000 do 2003. Kar zadeva obdobji preiskave, so bile ocene, opravljene na podlagi razpoložljivih podatkov pritožnikov za leto 2003 in prvo četrtino leta 2004, primerno prilagojene, da se upošteva razvoj izvoza sodelujočih izvoznikov med letom 2003 in obdobjema preiskave.

3.1.4   Podatki v zvezi s proizvajalci Skupnosti

| (103) | Dva proizvajalca nepritožnika v Skupnosti sta zagotovila samo podatke v zvezi z OP-LRK. To je predstavljalo tudi primerno oceno za OP-ZDA, ker ni bilo znatne spremembe razmer v teh dveh podjetjih med obdobjema preiskave. Za proizvajalca pritožnika v Skupnosti so bili uporabljeni njegovi podatki. |
| --- | --- |

(103)

Dva proizvajalca nepritožnika v Skupnosti sta zagotovila samo podatke v zvezi z OP-LRK. To je predstavljalo tudi primerno oceno za OP-ZDA, ker ni bilo znatne spremembe razmer v teh dveh podjetjih med obdobjema preiskave. Za proizvajalca pritožnika v Skupnosti so bili uporabljeni njegovi podatki.

3.2   Poraba Skupnosti

| (104) | Očitna poraba v Skupnosti je bila določena na podlagi:






  — | skupnega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost, kot je navedeno v pritožbi in ocenah, |
| --- | --- | --- |

(104)

Očitna poraba v Skupnosti je bila določena na podlagi:

—

skupnega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost, kot je navedeno v pritožbi in ocenah,

| — | skupnega preverjenega obsega prodaje industrije Skupnosti na trg Skupnosti, in |
| --- | --- |

—

skupnega preverjenega obsega prodaje industrije Skupnosti na trg Skupnosti, in

| — | podatkov o prodaji drugih proizvajalcev Skupnosti, ki so predložili splošne informacije. |
| --- | --- |

—

podatkov o prodaji drugih proizvajalcev Skupnosti, ki so predložili splošne informacije.

| (105) | Proizvodnja Skupnosti je dosegla 42 528 ton v OP-LRK in 43 397 ton v OP-ZDA, kar znaša 74 % in 78 % nad ravnijo porabe v letu 2000. Znaten porast porabe TCCA je sprožil razvoj trga plavalnih bazenov. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP-LRK | OP-ZDA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poraba EU (v kg) | 24 449 095 | 27 928 554 | 31 598 949 | 38 710 981 | 42 528 818 | 43 397 965 |
| Indeks | 100 | 114 | 129 | 158 | 174 | 178 |

(105)

Proizvodnja Skupnosti je dosegla 42 528 ton v OP-LRK in 43 397 ton v OP-ZDA, kar znaša 74 % in 78 % nad ravnijo porabe v letu 2000. Znaten porast porabe TCCA je sprožil razvoj trga plavalnih bazenov.

2000

2001

2002

2003

OP-LRK

OP-ZDA

Poraba EU (v kg)

24 449 095

27 928 554

31 598 949

38 710 981

42 528 818

43 397 965

Indeks

100

114

129

158

174

178

4.   Uvoz v Skupnost iz zadevnih držav

4.1   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

| (106) | Najprej je bilo preverjeno, ali naj se uvoz iz LRK in ZDA ocenjuje kumulativno, v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(106)

Najprej je bilo preverjeno, ali naj se uvoz iz LRK in ZDA ocenjuje kumulativno, v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

| (107) | Izkazalo se je, da:






  — | so ugotovljene stopnje dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav nad minimalnim pragom, kot je le-ta opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe. |
| --- | --- | --- |

(107)

Izkazalo se je, da:

—

so ugotovljene stopnje dampinga glede na uvoz iz vsake od zadevnih držav nad minimalnim pragom, kot je le-ta opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe.

| — | v času zadevnega obdobja preiskave obseg uvoza iz vsake izmed teh držav ni bil zanemarljiv, ker so se tržni deleži teh držav gibali med 11 % in 50 %, ter |
| --- | --- |

—

v času zadevnega obdobja preiskave obseg uvoza iz vsake izmed teh držav ni bil zanemarljiv, ker so se tržni deleži teh držav gibali med 11 % in 50 %, ter

| — | je kumulativna ocena glede na konkurenčne pogoje ustrezna, tako med uvozom s poreklom iz teh držav kot med tem uvozom in podobnim izdelkom Skupnosti. To je razvidno iz dejstva, da je nivo nelojalnega nižanja cen, ki se giblje med 21,1 % do 44,3 %, dokaj podoben, in da se uporabljajo podobne prodajne poti. Poleg tega je preiskava pokazala, da si zadevni uvoz in podobni izdelki delijo enake fizikalne in kemične značilnosti. Nazadnje, zadevni uvoz in podoben izdelek sledita enakim cenovnim trendom. |
| --- | --- |

—

je kumulativna ocena glede na konkurenčne pogoje ustrezna, tako med uvozom s poreklom iz teh držav kot med tem uvozom in podobnim izdelkom Skupnosti. To je razvidno iz dejstva, da je nivo nelojalnega nižanja cen, ki se giblje med 21,1 % do 44,3 %, dokaj podoben, in da se uporabljajo podobne prodajne poti. Poleg tega je preiskava pokazala, da si zadevni uvoz in podobni izdelki delijo enake fizikalne in kemične značilnosti. Nazadnje, zadevni uvoz in podoben izdelek sledita enakim cenovnim trendom.

| (108) | Zaradi tega se začasno zaključi, da so izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe, in da se uvoz s poreklom iz LRK ter ZDA ocenjuje kumulativno. |
| --- | --- |

(108)

Zaradi tega se začasno zaključi, da so izpolnjena vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe, in da se uvoz s poreklom iz LRK ter ZDA ocenjuje kumulativno.

(a)   Obseg in tržni delež zadevnega uvoza

| (109) | Obseg uvoza iz zadevnih držav se je med letom 2000 in obdobjema preiskave občutno povečal, saj je več kot trikraten. Medtem ko je uvoz leta 2000 znašal manj kot 8. 200 ton, so v OP-LRK dosegli raven 24 809 ton in v OP-ZDA 26 483 ton. Povečanje uvoza je bilo zabeleženo zlasti med letoma 2000 in 2001, ko se je le-ta povečal za skoraj 60 %. Povečanje je bilo še naprej znatno, saj je bilo povprečno med letom 2001 in obdobjema preiskave 25 %. Takšno povečanje je spodbudil kitajski uvoz, ki je bil v OP-LRK 7-krat večji kot leta 2000, medtem ko je uvoz iz ZDA padel za 38 % pred ponovnim povečanjem pred koncem OP-ZDA. Posledica tega je, da je LRK leta 2001 postala največja država izvoznica zadevnega izdelka v Skupnost.











  Uvoz (v kg) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP-LRK | OP-ZDA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | 2 801 000 | 8 350 000 | 11 990 000 | 17 885 000 | 21 466 882 | 21 875 643 |
| Indeks | 100 | 298 | 428 | 639 | 766 | 781 |
| Združene države Amerike | 5 355 000 | 4 538 000 | 4 040 000 | 3 165 000 | 3 343 000 | 4 607 651 |
| Indeks | 100 | 85 | 75 | 59 | 62 | 86 |
| Zadevne države Skupaj | 8 156 000 | 12 888 000 | 16 030 000 | 21 050 000 | 24 809 882 | 26 483 294 |
| Indeks | 100 | 158 | 197 | 258 | 304 | 325 |

(109)

Obseg uvoza iz zadevnih držav se je med letom 2000 in obdobjema preiskave občutno povečal, saj je več kot trikraten. Medtem ko je uvoz leta 2000 znašal manj kot 8. 200 ton, so v OP-LRK dosegli raven 24 809 ton in v OP-ZDA 26 483 ton. Povečanje uvoza je bilo zabeleženo zlasti med letoma 2000 in 2001, ko se je le-ta povečal za skoraj 60 %. Povečanje je bilo še naprej znatno, saj je bilo povprečno med letom 2001 in obdobjema preiskave 25 %. Takšno povečanje je spodbudil kitajski uvoz, ki je bil v OP-LRK 7-krat večji kot leta 2000, medtem ko je uvoz iz ZDA padel za 38 % pred ponovnim povečanjem pred koncem OP-ZDA. Posledica tega je, da je LRK leta 2001 postala največja država izvoznica zadevnega izdelka v Skupnost.

Uvoz (v kg)

2000

2001

2002

2003

OP-LRK

OP-ZDA

Ljudska republika Kitajska

2 801 000

8 350 000

11 990 000

17 885 000

21 466 882

21 875 643

Indeks

100

298

428

639

766

781

Združene države Amerike

5 355 000

4 538 000

4 040 000

3 165 000

3 343 000

4 607 651

Indeks

100

85

75

59

62

86

Zadevne države Skupaj

8 156 000

12 888 000

16 030 000

21 050 000

24 809 882

26 483 294

Indeks

100

158

197

258

304

325

| (110) | Tržni delež zadevnih držav se je v osnovi podvojil, t.j. narasel je iz 33 % na okoli 60 % med letom 2000 in obdobjema preiskave, t.j. + 27 odstotnih točk. Povečanje je bilo zabeleženo zlasti med letoma 2000 in 2001, ko je narasel za 13 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(110)

Tržni delež zadevnih držav se je v osnovi podvojil, t.j. narasel je iz 33 % na okoli 60 % med letom 2000 in obdobjema preiskave, t.j. + 27 odstotnih točk. Povečanje je bilo zabeleženo zlasti med letoma 2000 in 2001, ko je narasel za 13 odstotnih točk.

| (111) | Rast tržnega deleža zadevnih držav je treba gledati v luči razvoja rasti tržnega deleža industrije Skupnosti v obdobju od leta 2000 do obdobij preiskav. Medtem ko so zadevne države povečale tržni delež za 27 odstotnih točk od leta 2000, je tržni delež industrije Skupnosti v istem obdobju padel za okoli 11 odstotnih točk in to kljub povečani porabi.











  Tržni deleži | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP-LRK | OP-ZDA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | 11 % | 30 % | 38 % | 46 % | 50 % | 50 % |
| Združene države Amerike | 22 % | 16 % | 13 % | 8 % | 8 % | 11 % |
| Zadevne države Skupaj | 33 % | 46 % | 51 % | 54 % | 58 % | 61 % |

(111)

Rast tržnega deleža zadevnih držav je treba gledati v luči razvoja rasti tržnega deleža industrije Skupnosti v obdobju od leta 2000 do obdobij preiskav. Medtem ko so zadevne države povečale tržni delež za 27 odstotnih točk od leta 2000, je tržni delež industrije Skupnosti v istem obdobju padel za okoli 11 odstotnih točk in to kljub povečani porabi.

Tržni deleži

2000

2001

2002

2003

OP-LRK

OP-ZDA

Ljudska republika Kitajska

11 %

30 %

38 %

46 %

50 %

50 %

Združene države Amerike

22 %

16 %

13 %

8 %

8 %

11 %

Zadevne države Skupaj

33 %

46 %

51 %

54 %

58 %

61 %

(b)   Razvoj cen

| (112) | V obdobju od leta 2000 do 2003 so cene uvoza iz zadevnih držav konstantno padale (za 40 % v tem obdobju). Kitajske uvozne cene so med letom 2000 in OP-LRK padle za 29 %, medtem ko so ameriške uvozne cene med letom 2000 in OP-ZDA padle za 38 %.











  Cene enot (EUR / kg) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP-LRK | OP-ZDA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | 1,27 | 1,27 | 1,01 | 0,89 | 0,90 | |
| Indeks | 100 | 100 | 80 | 70 | 71 | |
| Združene države Amerike (med ... in) | 1,65–1,70 | 1,70–1,75 | 1,45–1,50 | 1,05–1,10 | | 1,00–1,05 |
| Indeks | 100 | 103 | 88 | 64 | | 62 |
| Zadevne države Skupaj | 1,54 | 1,44 | 1,14 | 0,93 | | |
| Indeks | 100 | 93 | 74 | 60 | | |

(112)

V obdobju od leta 2000 do 2003 so cene uvoza iz zadevnih držav konstantno padale (za 40 % v tem obdobju). Kitajske uvozne cene so med letom 2000 in OP-LRK padle za 29 %, medtem ko so ameriške uvozne cene med letom 2000 in OP-ZDA padle za 38 %.

Cene enot (EUR / kg)

2000

2001

2002

2003

OP-LRK

OP-ZDA

Ljudska republika Kitajska

1,27

1,27

1,01

0,89

0,90

Indeks

100

100

80

70

71

Združene države Amerike (med ... in)

1,65–1,70

1,70–1,75

1,45–1,50

1,05–1,10

1,00–1,05

Indeks

100

103

88

64

62

Zadevne države Skupaj

1,54

1,44

1,14

0,93

Indeks

100

93

74

60

(c)   Nelojalno nižanje cen

| (113) | Komisija je analizirala podatke o cenah za obdobji preiskave, da bi ugotovila nelojalno nižanje cen. Zadevne prodajne cene industrije Skupnosti so neto cene po odštetju popustov in rabatov. Po potrebi so se te cene prilagodile osnovi franko tovarna. Primerjane uvozne cene zadevnih držav so tudi brez popustov in rabatov in so prilagojene, kjer je potrebno, ceni CIF meja Skupnosti. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je analizirala podatke o cenah za obdobji preiskave, da bi ugotovila nelojalno nižanje cen. Zadevne prodajne cene industrije Skupnosti so neto cene po odštetju popustov in rabatov. Po potrebi so se te cene prilagodile osnovi franko tovarna. Primerjane uvozne cene zadevnih držav so tudi brez popustov in rabatov in so prilagojene, kjer je potrebno, ceni CIF meja Skupnosti.

| (114) | Prodajne in izvozne cene zadevnih držav industrije Skupnosti so bile primerjane na isti ravni trgovine, in sicer na ravni neodvisnih kupcev na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(114)

Prodajne in izvozne cene zadevnih držav industrije Skupnosti so bile primerjane na isti ravni trgovine, in sicer na ravni neodvisnih kupcev na trgu Skupnosti.

| (115) | V OP-LRK se je nelojalno znižana tehtana povprečna cena, izražena kot odstotek prodajne cene industrije Skupnosti, gibala med 38,3 % in 44,3 % za kitajske izvoznike. Nelojalno znižana tehtana povprečna cena je znašala 39,4 %. |
| --- | --- |

(115)

V OP-LRK se je nelojalno znižana tehtana povprečna cena, izražena kot odstotek prodajne cene industrije Skupnosti, gibala med 38,3 % in 44,3 % za kitajske izvoznike. Nelojalno znižana tehtana povprečna cena je znašala 39,4 %.

| (116) | V OP-ZDA se je nelojalno znižana tehtana povprečna cena, izražena kot odstotek prodajne cene industrije Skupnosti, gibala med 19,7 % in 50,6 % za ameriške izvoznike. Nelojalno znižana tehtana povprečna cena je znašala 29 %. |
| --- | --- |

(116)

V OP-ZDA se je nelojalno znižana tehtana povprečna cena, izražena kot odstotek prodajne cene industrije Skupnosti, gibala med 19,7 % in 50,6 % za ameriške izvoznike. Nelojalno znižana tehtana povprečna cena je znašala 29 %.

5.   Stanje industrije Skupnosti

| (117) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključeval oceno vseh ekonomskih faktorjev in pokazateljev, ki vplivajo na stanje industrije od leta 2000 (osnovno leto) do obdobij preiskave. |
| --- | --- |

(117)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključeval oceno vseh ekonomskih faktorjev in pokazateljev, ki vplivajo na stanje industrije od leta 2000 (osnovno leto) do obdobij preiskave.

5.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (118) | Kot je prikazano v zgornji preglednici, je proizvodnja v obdobju od leta 2000 do OP-LRK narasla za 15 %, a je nato padla in dosegla v OP-ZDA isto raven kot v letu 2000. Glede na ugoden razvoj potreb na trgu Skupnosti, ki so narasle za 14 % med letoma 2000 in 2001 in nato še za 13 % med letoma 2001 in 2002, pa tudi za uvedbo najnovejše okolju prijazne tehnologije, se je industrija Skupnosti leta 2001/2002 odločila, da bo ustanovila novo tovarno, ki je začela s proizvodnjo sredi leta 2003, istočasno pa so staro tovarno zaprli. Tako je proizvodna zmogljivost Skupnosti med letom 2000 in OP-LRK narasla za 30 %, kajti v OP-LRK sta dve tovarni vsaj delno delovali, medtem ko je v OP-ZDA proizvajala samo nova tovarna. Nova tovarna je omogočila postavitev proizvodne zmogljivosti na višjo raven, da zadosti povečanim potrebam na trgu Skupnosti. Raven zmogljivosti v OP-ZDA izraža zmogljivost potem, ko so staro tovarno dokončno zaprli. Zato je med letom 2000 in OP-ZDA proizvodna zmogljivost lahko narasla za 16 %. Kot posledica naraščajoče zmogljivosti in poslabšanja proizvodne ravni od leta 2003 je izkoriščenost zmogljivosti med letom 2000 in OP-LRK padla za 12 odstotnih točk in med letom 2000 in OP-ZDA za 13 odstotnih točk. To kaže na dejstvo, da čeprav je imela industrija Skupnosti tehnično zmožnost za sodelovanje pri rasti trga, ji je le-to preprečilo naraščanje uvoza po nizkih cenah. |
| --- | --- |

(118)

Kot je prikazano v zgornji preglednici, je proizvodnja v obdobju od leta 2000 do OP-LRK narasla za 15 %, a je nato padla in dosegla v OP-ZDA isto raven kot v letu 2000. Glede na ugoden razvoj potreb na trgu Skupnosti, ki so narasle za 14 % med letoma 2000 in 2001 in nato še za 13 % med letoma 2001 in 2002, pa tudi za uvedbo najnovejše okolju prijazne tehnologije, se je industrija Skupnosti leta 2001/2002 odločila, da bo ustanovila novo tovarno, ki je začela s proizvodnjo sredi leta 2003, istočasno pa so staro tovarno zaprli. Tako je proizvodna zmogljivost Skupnosti med letom 2000 in OP-LRK narasla za 30 %, kajti v OP-LRK sta dve tovarni vsaj delno delovali, medtem ko je v OP-ZDA proizvajala samo nova tovarna. Nova tovarna je omogočila postavitev proizvodne zmogljivosti na višjo raven, da zadosti povečanim potrebam na trgu Skupnosti. Raven zmogljivosti v OP-ZDA izraža zmogljivost potem, ko so staro tovarno dokončno zaprli. Zato je med letom 2000 in OP-ZDA proizvodna zmogljivost lahko narasla za 16 %. Kot posledica naraščajoče zmogljivosti in poslabšanja proizvodne ravni od leta 2003 je izkoriščenost zmogljivosti med letom 2000 in OP-LRK padla za 12 odstotnih točk in med letom 2000 in OP-ZDA za 13 odstotnih točk. To kaže na dejstvo, da čeprav je imela industrija Skupnosti tehnično zmožnost za sodelovanje pri rasti trga, ji je le-to preprečilo naraščanje uvoza po nizkih cenah.

5.2   Zaloge

| (119) | Spodnje številke predstavljajo obseg zalog ob koncu vsakega obdobja.











  (Indeks 100 v letu 2000) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP-LRK | OP-ZDA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge | 100 | 133 | 131 | 118 | 104 | 57 |

(119)

Spodnje številke predstavljajo obseg zalog ob koncu vsakega obdobja.

(Indeks 100 v letu 2000)

2000

2001

2002

2003

OP-LRK

OP-ZDA

Zaloge

100

133

131

118

104

57

| (120) | Raven zalog je med letom 2000 in OP-LRK narasla za 4 % in spet padla med dvema obdobjema preiskave. To je rezultat sezonskosti izdelka, katerega večji del prodaje poteka v prvih nekaj mesecih vsakega koledarskega leta. Ravni zaloge na koncu OP-LRK odražajo pripravo takšne prodaje, medtem ko iz istega razloga nizka raven zalog ob koncu OP-ZDA odraža konec prodajne sezone. Zato se zaloge ne štejejo kot ustrezni kazalci. |
| --- | --- |

(120)

Raven zalog je med letom 2000 in OP-LRK narasla za 4 % in spet padla med dvema obdobjema preiskave. To je rezultat sezonskosti izdelka, katerega večji del prodaje poteka v prvih nekaj mesecih vsakega koledarskega leta. Ravni zaloge na koncu OP-LRK odražajo pripravo takšne prodaje, medtem ko iz istega razloga nizka raven zalog ob koncu OP-ZDA odraža konec prodajne sezone. Zato se zaloge ne štejejo kot ustrezni kazalci.

5.3   Obseg prodaje, tržni deleži, rast in povprečna cena na enoto v ES

| (121) | Spodnja preglednica prikazuje zmogljivosti industrije Skupnosti v zvezi z njeno prodajo neodvisnim kupcem v Skupnosti.











  (Indeks 100 v letu 2000) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP-LRK | OP-ZDA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje | 100 | 107 | 106 | 98 | 91 | 100 |
| Tržni delež | 100 | 94 | 82 | 62 | 52 | 56 |
| Povprečna cena na enoto | 100 | 112 | 100 | 92 | 92 | 88 |

(121)

Spodnja preglednica prikazuje zmogljivosti industrije Skupnosti v zvezi z njeno prodajo neodvisnim kupcem v Skupnosti.

(Indeks 100 v letu 2000)

2000

2001

2002

2003

OP-LRK

OP-ZDA

Obseg prodaje

100

107

106

98

91

100

Tržni delež

100

94

82

62

52

56

Povprečna cena na enoto

100

112

100

92

92

88

| (122) | Obseg prodaje industrije Skupnosti je med letom 2000 in OP-LRK padel za 9 %. Najprej je med letoma 2000 in 2001 narasel za 7 %, nato je redno padal do konca OP-LRK in nato spet narasel in končno v OP-ZDA dosegel skoraj isto raven kot leta 2000. To rast obsega prodaje med OP-LRK in OP-ZDA je treba gledati v luči razvoja porabe Skupnosti, ki je zrasla za 2 % med OP-LRK in OP-ZDA, pa tudi v luči razvoja prodajnih cen, ki so med dvema preiskovalnima obdobjema padle za skoraj 4 %. |
| --- | --- |

(122)

Obseg prodaje industrije Skupnosti je med letom 2000 in OP-LRK padel za 9 %. Najprej je med letoma 2000 in 2001 narasel za 7 %, nato je redno padal do konca OP-LRK in nato spet narasel in končno v OP-ZDA dosegel skoraj isto raven kot leta 2000. To rast obsega prodaje med OP-LRK in OP-ZDA je treba gledati v luči razvoja porabe Skupnosti, ki je zrasla za 2 % med OP-LRK in OP-ZDA, pa tudi v luči razvoja prodajnih cen, ki so med dvema preiskovalnima obdobjema padle za skoraj 4 %.

| (123) | Tržni delež industrije Skupnosti je med letom 2000 in OP-LRK stalno padal in rahlo narasel med dvema obdobjema preiskave. Vendar pa je od leta 2000 skupni tržni delež industrije Skupnosti znatno padel za več kot 10 odstotnih točk. Padec je bil zabeležen zlasti med letoma 2002 in 2003, ko je industrija Skupnosti izgubila 5 odstotnih točk porabe Skupnosti. |
| --- | --- |

(123)

Tržni delež industrije Skupnosti je med letom 2000 in OP-LRK stalno padal in rahlo narasel med dvema obdobjema preiskave. Vendar pa je od leta 2000 skupni tržni delež industrije Skupnosti znatno padel za več kot 10 odstotnih točk. Padec je bil zabeležen zlasti med letoma 2002 in 2003, ko je industrija Skupnosti izgubila 5 odstotnih točk porabe Skupnosti.

| (124) | Medtem ko bi industrija Skupnosti lahko imela na začetku koristi od povečane porabe in povečanja povprečnih prodajnih cen, se je ta rast leta 2001 na hitro ustavila, ker so dampinški uvozi iz zadevnih držav prisilili industrijo Skupnosti, da je znižala svoje povprečne prodajne cene, ki so med letoma 2001 in 2002 padle za 12 %. Skupno so cene industrije Skupnosti med letom 2000 in OP-LRK padle za 8 % in med letom 2000 in OP-ZDA za 12 %. |
| --- | --- |

(124)

Medtem ko bi industrija Skupnosti lahko imela na začetku koristi od povečane porabe in povečanja povprečnih prodajnih cen, se je ta rast leta 2001 na hitro ustavila, ker so dampinški uvozi iz zadevnih držav prisilili industrijo Skupnosti, da je znižala svoje povprečne prodajne cene, ki so med letoma 2001 in 2002 padle za 12 %. Skupno so cene industrije Skupnosti med letom 2000 in OP-LRK padle za 8 % in med letom 2000 in OP-ZDA za 12 %.

5.4   Donosnost, donosnost naložb in denarni tok

| (125) | Med letom 2000 in OP-LRK je donosnost znatno padla, saj se je zmanjšala za 8 odstotnih točk, in še bolj padla do konca OP-ZDA, namreč za dodatne 0,8 odstotne točke. Najprej je kljub povišanju stroškov proizvodnje med letoma 2000 in 2001 donosnost industrije Skupnosti pridobila 4 odstotne točke, ko so obseg prodaje in prodajne cene narasle. Zatem in kljub padcu stroškov proizvodnje je med letom 2001 in OP-LRK donosnost padla za 12 odstotnih točk in med letom 2001 in OP-ZDA 13 odstotnih točk, ko so prodajne cene sledile padajočemu trendu. |
| --- | --- |

(125)

Med letom 2000 in OP-LRK je donosnost znatno padla, saj se je zmanjšala za 8 odstotnih točk, in še bolj padla do konca OP-ZDA, namreč za dodatne 0,8 odstotne točke. Najprej je kljub povišanju stroškov proizvodnje med letoma 2000 in 2001 donosnost industrije Skupnosti pridobila 4 odstotne točke, ko so obseg prodaje in prodajne cene narasle. Zatem in kljub padcu stroškov proizvodnje je med letom 2001 in OP-LRK donosnost padla za 12 odstotnih točk in med letom 2001 in OP-ZDA 13 odstotnih točk, ko so prodajne cene sledile padajočemu trendu.

| (126) | Dosežena stopnja dobička v obdobjih preiskave je bila nižja od polovice ravni, dosežene leta 2000. Tako donosnost vseh sredstev kot denarni tok kažeta iste trende kot donosnost, in sicer izboljšanje od leta 2000 do 2001, čemur je sledilo poslabšanje od leta 2001 do obdobij preiskave. Glede na to, da ni bilo na voljo podatkov, ki dovoljujejo ločeno identifikacijo proizvodnje podobnega izdelka glede sredstev, sta bila donosnost vseh sredstev in denarni tok v skladu s členom 3(8) osnovne uredbe določena na podlagi najožje skupine izdelkov, ki so vključevale podobne izdelke in za katere so bile na voljo informacije t.j. kloriran izocianurat. |
| --- | --- |

(126)

Dosežena stopnja dobička v obdobjih preiskave je bila nižja od polovice ravni, dosežene leta 2000. Tako donosnost vseh sredstev kot denarni tok kažeta iste trende kot donosnost, in sicer izboljšanje od leta 2000 do 2001, čemur je sledilo poslabšanje od leta 2001 do obdobij preiskave. Glede na to, da ni bilo na voljo podatkov, ki dovoljujejo ločeno identifikacijo proizvodnje podobnega izdelka glede sredstev, sta bila donosnost vseh sredstev in denarni tok v skladu s členom 3(8) osnovne uredbe določena na podlagi najožje skupine izdelkov, ki so vključevale podobne izdelke in za katere so bile na voljo informacije t.j. kloriran izocianurat.

5.5   Naložbe in sposobnost zbiranja kapitala

| (127) | Kot je razloženo v uvodni izjavi 118 je industrija Skupnosti v letih 2001 in 2002 vložila v nove naprave. To pojasni, zakaj so od leta 2001 naložbe narasle in dosegle najvišjo točko leta 2002, t.j. leta, ko je bila postavljena nova tovarna, in nato padle do obdobij preiskave. |
| --- | --- |

(127)

Kot je razloženo v uvodni izjavi 118 je industrija Skupnosti v letih 2001 in 2002 vložila v nove naprave. To pojasni, zakaj so od leta 2001 naložbe narasle in dosegle najvišjo točko leta 2002, t.j. leta, ko je bila postavljena nova tovarna, in nato padle do obdobij preiskave.

| (128) | Sposobnost zbiranja kapitala industrije Skupnosti v zadevnem obdobju ni bila resno prizadeta. |
| --- | --- |

(128)

Sposobnost zbiranja kapitala industrije Skupnosti v zadevnem obdobju ni bila resno prizadeta.

5.6   Zaposlovanje, produktivnost in plače

| (129) | Kot je prikazano zgoraj, je industrija Skupnosti med letom 2000 in OP-LRK povečala svojo proizvodnjo za 15 %. Kljub povečanju se je število zaposlenih v proizvodnji zmanjšalo in v OP-ZDA doseglo isto raven proizvodnje kot leta 2000 s 26 % zmanjšanjem števila zaposlenih. |
| --- | --- |

(129)

Kot je prikazano zgoraj, je industrija Skupnosti med letom 2000 in OP-LRK povečala svojo proizvodnjo za 15 %. Kljub povečanju se je število zaposlenih v proizvodnji zmanjšalo in v OP-ZDA doseglo isto raven proizvodnje kot leta 2000 s 26 % zmanjšanjem števila zaposlenih.

| (130) | Razlog je dejstvo, da je industrija Skupnosti vložila v nove naprave, ki ne zahtevajo večjih povečanj delovne sile. Kot posledica tega je produktivnost med letom 2000 in obdobjema preiskave narasla za okoli 40 %, medtem ko so se istočasno stroški zaposlovanja med letom 2000 in OP-LRK povečali za 10 %, med obema obdobjema preiskave pa so padli. |
| --- | --- |

(130)

Razlog je dejstvo, da je industrija Skupnosti vložila v nove naprave, ki ne zahtevajo večjih povečanj delovne sile. Kot posledica tega je produktivnost med letom 2000 in obdobjema preiskave narasla za okoli 40 %, medtem ko so se istočasno stroški zaposlovanja med letom 2000 in OP-LRK povečali za 10 %, med obema obdobjema preiskave pa so padli.

5.7   Izboljšanje od preteklega dampinga ali subvencioniranja

| (131) | Ni pokazateljev za to, da bi si industrija Skupnosti v obdobjih preiskave opomogla od preteklega dampinga ali subvencioniranja. |
| --- | --- |

(131)

Ni pokazateljev za to, da bi si industrija Skupnosti v obdobjih preiskave opomogla od preteklega dampinga ali subvencioniranja.

5.8   Obseg dejanske stopnje dampinga

| (132) | Stopnje dampinga, določene v delu o dampingu, so jasno nad minimumom, kot je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe. Poleg tega, glede na vrednost in ceno dampinških uvozov, vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(132)

Stopnje dampinga, določene v delu o dampingu, so jasno nad minimumom, kot je opredeljeno v členu 9(3) osnovne uredbe. Poleg tega, glede na vrednost in ceno dampinških uvozov, vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ne more veljati kot zanemarljiv.

6.   Zaključek o škodi

| (133) | Med letom 2000 in obdobjema preiskave je obseg dampinških uvozov zadevnega izdelka znatno narasel (pomnoženo s 3) in njihov delež trga Skupnosti je narasel iz 33 % leta 2000 na 58 % v OP-LRK ter 61 % v OP-ZDA. Povprečne cene dampinškega uvoza so bile dosledno nižje od cen industrije Skupnosti v istih obdobjih. V obdobjih preiskave so bile cene uvoza iz zadevnih držav nižje od cen industrije Skupnosti za več kot 36 %. |
| --- | --- |

(133)

Med letom 2000 in obdobjema preiskave je obseg dampinških uvozov zadevnega izdelka znatno narasel (pomnoženo s 3) in njihov delež trga Skupnosti je narasel iz 33 % leta 2000 na 58 % v OP-LRK ter 61 % v OP-ZDA. Povprečne cene dampinškega uvoza so bile dosledno nižje od cen industrije Skupnosti v istih obdobjih. V obdobjih preiskave so bile cene uvoza iz zadevnih držav nižje od cen industrije Skupnosti za več kot 36 %.

| (134) | Poslabšanje stanja industrije Skupnosti se je ugotovilo med letom 2000 in obdobjema preiskave: obseg prodaje industrije Skupnosti se je zmanjšal ali ostal na isti ravni kot leta 2000, izkoriščenost zmogljivosti je padla za več kot 10 %, tržni delež je izgubil več kot 10 odstotnih točk, prodajna cena enote je padla za več kot 7 %, donosnost pa je padla za več kot 8 odstotnih točk, medtem ko sta donosnost investicij in denarni tok iz delovanja sledila istemu negativnemu trendu. Čeprav so nekateri kazalci škode ostali stabilni ali je prišlo do pozitivnega razvoja, kot na primer proizvodna zmogljivost in naložbe, je treba opozoriti, da čeprav je do tega očitnega izboljšanja prišlo v času razcveta potreb, industrija Skupnosti ni mogla imeti pravih koristi od te rasti potreb, ki so med letom 2000 in obdobjema preiskave narasle za več kot 70 %. |
| --- | --- |

(134)

Poslabšanje stanja industrije Skupnosti se je ugotovilo med letom 2000 in obdobjema preiskave: obseg prodaje industrije Skupnosti se je zmanjšal ali ostal na isti ravni kot leta 2000, izkoriščenost zmogljivosti je padla za več kot 10 %, tržni delež je izgubil več kot 10 odstotnih točk, prodajna cena enote je padla za več kot 7 %, donosnost pa je padla za več kot 8 odstotnih točk, medtem ko sta donosnost investicij in denarni tok iz delovanja sledila istemu negativnemu trendu. Čeprav so nekateri kazalci škode ostali stabilni ali je prišlo do pozitivnega razvoja, kot na primer proizvodna zmogljivost in naložbe, je treba opozoriti, da čeprav je do tega očitnega izboljšanja prišlo v času razcveta potreb, industrija Skupnosti ni mogla imeti pravih koristi od te rasti potreb, ki so med letom 2000 in obdobjema preiskave narasle za več kot 70 %.

| (135) | Glede na zgoraj navedeno se začasno zaključi, da je industrija Skupnosti v smislu člena 3 osnovne uredbe utrpela materialno škodo. |
| --- | --- |

(135)

Glede na zgoraj navedeno se začasno zaključi, da je industrija Skupnosti v smislu člena 3 osnovne uredbe utrpela materialno škodo.

D.   VZROKI ŠKODE

1.   Uvodne opombe

| (136) | V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je materialno škodo industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je Komisija preučila tudi druge dejavnike, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, da bi zagotovila, da kakršna koli škoda, ki bi jo povzročili ti dejavniki, ne bi bila napačno pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(136)

V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je materialno škodo industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz iz zadevnih držav. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je Komisija preučila tudi druge dejavnike, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, da bi zagotovila, da kakršna koli škoda, ki bi jo povzročili ti dejavniki, ne bi bila napačno pripisana dampinškemu uvozu.

| (137) | Obseg TCCA s poreklom iz zadevnih držav se je v tem zadevnem obdobju znatno povečal. Kot je razvidno iz preglednice iz uvodne izjave 109, je bil zadevni uvoz v obdobjih preiskave trikrat večji kot leta 2000, t.j. zrasel je iz 8 200 ton leta 2000 na okoli 25 000 ton v obdobjih preiskave. V enakem časovnem obdobju je njihov tržni delež znatno narasel za 27 odstotnih točk, t.j. iz 33 % na 60 %. |
| --- | --- |

(137)

Obseg TCCA s poreklom iz zadevnih držav se je v tem zadevnem obdobju znatno povečal. Kot je razvidno iz preglednice iz uvodne izjave 109, je bil zadevni uvoz v obdobjih preiskave trikrat večji kot leta 2000, t.j. zrasel je iz 8 200 ton leta 2000 na okoli 25 000 ton v obdobjih preiskave. V enakem časovnem obdobju je njihov tržni delež znatno narasel za 27 odstotnih točk, t.j. iz 33 % na 60 %.

| (138) | Najpomembnejše povečanje obsega uvoza se je zgodilo med letoma 2000 in 2001, ko je uvoz narasel za skoraj 60 %. |
| --- | --- |

(138)

Najpomembnejše povečanje obsega uvoza se je zgodilo med letoma 2000 in 2001, ko je uvoz narasel za skoraj 60 %.

| (139) | Znatno povečanje uvoza izdelkov s poreklom iz zadevnih držav in cen izdelkov, ki so od leta 2001 stalno padale in ki so ostale precej pod cenami industrije Skupnosti, je časovno sovpadalo s poslabšanjem stanja industrije Skupnosti v istem obdobju. |
| --- | --- |

(139)

Znatno povečanje uvoza izdelkov s poreklom iz zadevnih držav in cen izdelkov, ki so od leta 2001 stalno padale in ki so ostale precej pod cenami industrije Skupnosti, je časovno sovpadalo s poslabšanjem stanja industrije Skupnosti v istem obdobju.

| (140) | Dejansko (glej uvodni izjavi 115 in 116 zgoraj) je zadevni uvoz, ki je bil opravljen v zelo velikih količinah, z večjimi zneski zbil povprečno prodajno ceno industrije Skupnosti, t.j. za okoli 36,6 %. |
| --- | --- |

(140)

Dejansko (glej uvodni izjavi 115 in 116 zgoraj) je zadevni uvoz, ki je bil opravljen v zelo velikih količinah, z večjimi zneski zbil povprečno prodajno ceno industrije Skupnosti, t.j. za okoli 36,6 %.

| (141) | Zato je začasno sklenjeno, da je pritisk, ki ga kaže zadevni uvoz, ki je od leta 2000 dalje znatno povečal obseg uvoza in tržni delež, in je potekal po nizkih dampinških cenah, igral odločilno vlogo pri povzročitvi padanja cen in izgube tržnega deleža industrije Skupnosti in, kot posledica tega, poslabšanja finančnega stanja. |
| --- | --- |

(141)

Zato je začasno sklenjeno, da je pritisk, ki ga kaže zadevni uvoz, ki je od leta 2000 dalje znatno povečal obseg uvoza in tržni delež, in je potekal po nizkih dampinških cenah, igral odločilno vlogo pri povzročitvi padanja cen in izgube tržnega deleža industrije Skupnosti in, kot posledica tega, poslabšanja finančnega stanja.

2.   Učinek drugih dejavnikov

(a)   Razvoj porabe

| (142) | Med letom 2000 in obdobjema preiskave je poraba Skupnosti narasla za več kot 70 %. Razvoj porabe tako ni pripomogel k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Nasprotno, pod normalnimi tržnimi pogoji bi lahko industrija Komisije pričakovala povečanje obsega prodaje. |
| --- | --- |

(142)

Med letom 2000 in obdobjema preiskave je poraba Skupnosti narasla za več kot 70 %. Razvoj porabe tako ni pripomogel k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Nasprotno, pod normalnimi tržnimi pogoji bi lahko industrija Komisije pričakovala povečanje obsega prodaje.

(b)   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (143) | Uvoz iz drugih tretjih držav, ki jih ta preiskava ne zadeva, je v zadevnem obdobju pokazal naslednji razvoj: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP-LRK | OP-ZDA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz tretjih držav, ki niso zadevne države (v kg) | 4 433 000 | 3 446 000 | 3 020 000 | 2 421 000 | 1 981 496 | 1 908 613 |
| Indeks | 100 | 78 | 68 | 55 | 45 | 43 |
| Tržni delež | 18 % | 12 % | 10 % | 6 % | 5 % | 4 % |

(143)

Uvoz iz drugih tretjih držav, ki jih ta preiskava ne zadeva, je v zadevnem obdobju pokazal naslednji razvoj:

2000

2001

2002

2003

OP-LRK

OP-ZDA

Uvoz iz tretjih držav, ki niso zadevne države (v kg)

4 433 000

3 446 000

3 020 000

2 421 000

1 981 496

1 908 613

Indeks

100

78

68

55

45

43

Tržni delež

18 %

12 %

10 %

6 %

5 %

4 %

| (144) | Glavna država izvoznica, ki je ta preiskava ne zadeva, je Japonska. Uvoz iz Japonske je med letom 2000 in obdobjema preiskave stalno padal, dokler ni v obdobjih preiskave dosegel 5 % tržni delež. Nobenega razloga ni za domnevo, da so japonske cene povzročile padec cen industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(144)

Glavna država izvoznica, ki je ta preiskava ne zadeva, je Japonska. Uvoz iz Japonske je med letom 2000 in obdobjema preiskave stalno padal, dokler ni v obdobjih preiskave dosegel 5 % tržni delež. Nobenega razloga ni za domnevo, da so japonske cene povzročile padec cen industrije Skupnosti.

(c)   Razvoj valut: USD proti EUR

| (145) | Nekatere zainteresirane stranke so ugovarjale, da je na razvoj cen zadevnega uvoza vplival razvoj eura nasproti ameriškemu dolarju in renminbiju (fiksiran na USD). Res je, da se je med letom 2001 in OP-ZDA ameriški dolar stalno amortiziral, t.j. od 1,12 EUR do 0,84 EUR ali -25 %. Vendar pa je treba vedeti, da je med letoma 2000 in 2003 cena zadevnega uvoza v USD tudi padla, t.j. za 28 %. Natančneje, kitajska izvozna cena na enoto v USD je med letom 2000 in OP-LRK padla za 11 %, ameriška izvozna cena na enoto v USD pa je med letom 2000 in OP-ZDA padla za 21 %. Zato padca cen zadevnega izvoza ni mogoče v celoti razložiti z nihanji tečajev, saj je padec znaten tudi v USD. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP-LRK | OP-ZDA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena enote LRK v EUR/kg | 1,28 | 1,28 | 1,02 | 0,90 | 0,91 | |
| Cena enote ZDA v EUR/kg (med ... in) | 1,65–1,70 | 1,70–1,75 | 1,45–1,50 | 1,05–1,10 | | 1,00–1,05 |
| Cena enote zadevnih držav v EUR/kg | 1,54 | 1,44 | 1,14 | 0,93 | | |
| Menjalni tečaj euro/USD | 0,927 | 0,896 | 0,936 | 1,118 | 1,163 | 1,186 |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 121 | 125 | 128 |
| Cena enote LRK v USD/kg | 1,18 | 1,14 | 0,95 | 1,01 | 1,06 | |
| Indeks | 100 | 97 | 80 | 85 | 89 | |
| Cena enote ZDA v USD/kg (med ... in) | 1,55–1,60 | 1,50–1,55 | 1,35–1,40 | 1,20–1,25 | | 1,20–1,25 |
| Indeks | 100 | 100 | 89 | 78 | | 79 |
| Cena enote zadevnih držav v USD/kg | 1,43 | 1,29 | 1,06 | 1,04 | | |
| Indeks | 100 | 90 | 74 | 72 | | |
| Vir menjalnih tečajev: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en |

(145)

Nekatere zainteresirane stranke so ugovarjale, da je na razvoj cen zadevnega uvoza vplival razvoj eura nasproti ameriškemu dolarju in renminbiju (fiksiran na USD). Res je, da se je med letom 2001 in OP-ZDA ameriški dolar stalno amortiziral, t.j. od 1,12 EUR do 0,84 EUR ali -25 %. Vendar pa je treba vedeti, da je med letoma 2000 in 2003 cena zadevnega uvoza v USD tudi padla, t.j. za 28 %. Natančneje, kitajska izvozna cena na enoto v USD je med letom 2000 in OP-LRK padla za 11 %, ameriška izvozna cena na enoto v USD pa je med letom 2000 in OP-ZDA padla za 21 %. Zato padca cen zadevnega izvoza ni mogoče v celoti razložiti z nihanji tečajev, saj je padec znaten tudi v USD.

2000

2001

2002

2003

OP-LRK

OP-ZDA

Cena enote LRK v EUR/kg

1,28

1,28

1,02

0,90

0,91

Cena enote ZDA v EUR/kg (med ... in)

1,65–1,70

1,70–1,75

1,45–1,50

1,05–1,10

1,00–1,05

Cena enote zadevnih držav v EUR/kg

1,54

1,44

1,14

0,93

Menjalni tečaj euro/USD

0,927

0,896

0,936

1,118

1,163

1,186

Indeks

100

97

101

121

125

128

Cena enote LRK v USD/kg

1,18

1,14

0,95

1,01

1,06

Indeks

100

97

80

85

89

Cena enote ZDA v USD/kg (med ... in)

1,55–1,60

1,50–1,55

1,35–1,40

1,20–1,25

1,20–1,25

Indeks

100

100

89

78

79

Cena enote zadevnih držav v USD/kg

1,43

1,29

1,06

1,04

Indeks

100

90

74

72

Vir menjalnih tečajev: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en

| (146) | Poleg tega je treba omeniti, da razvoj valut ni imel enakega učinka na ti dve zadevni državi. Medtem ko se je obseg uvoza iz ZDA med letoma 2000 in 2003 zmanjšal, se je uvoz iz LRK v tem obdobju povečal za več kot šestkrat. Dejstvo, da nihanja tečaja niso imela enakega učinka na obe državi in prav tako niso imela učinka na uvoz iz drugih držav, kaže, da jih ne moremo šteti kot vzročni dejavnik za val dampinškega uvoza iz LRK, kot trdijo zainteresirane stranke. |
| --- | --- |

(146)

Poleg tega je treba omeniti, da razvoj valut ni imel enakega učinka na ti dve zadevni državi. Medtem ko se je obseg uvoza iz ZDA med letoma 2000 in 2003 zmanjšal, se je uvoz iz LRK v tem obdobju povečal za več kot šestkrat. Dejstvo, da nihanja tečaja niso imela enakega učinka na obe državi in prav tako niso imela učinka na uvoz iz drugih držav, kaže, da jih ne moremo šteti kot vzročni dejavnik za val dampinškega uvoza iz LRK, kot trdijo zainteresirane stranke.

| (147) | Kot posledica zgoraj navedenega, čeprav je razvoj eura nasproti ameriškemu dolarju mogoče vplival na ceno zadevnega izvoza, ta vpliv gotovo ni bil takšen, da bi prekinil vzročno povezavo med dampingom in škodo. |
| --- | --- |

(147)

Kot posledica zgoraj navedenega, čeprav je razvoj eura nasproti ameriškemu dolarju mogoče vplival na ceno zadevnega izvoza, ta vpliv gotovo ni bil takšen, da bi prekinil vzročno povezavo med dampingom in škodo.

(d)   Zorenje trga TCCA

| (148) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da je vzrok za padec cene zadevnega izdelka življenjski cikel izdelka, ki se je razvil v blagovni izdelek. Trdila je, da je vzporedno s trgom plavalnih bazenov, ki v ES doživlja razcvet, trg TCCA dozorel in se zdaj ta izdelek obširno prodaja preko veleblagovnic z vedno manjšim učinkom na cene. |
| --- | --- |

(148)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da je vzrok za padec cene zadevnega izdelka življenjski cikel izdelka, ki se je razvil v blagovni izdelek. Trdila je, da je vzporedno s trgom plavalnih bazenov, ki v ES doživlja razcvet, trg TCCA dozorel in se zdaj ta izdelek obširno prodaja preko veleblagovnic z vedno manjšim učinkom na cene.

| (149) | Medtem ko je sam izdelek mogoče dosegel neko stopnjo zrelosti, tega ne moremo reči za ta zadevni trg. Nasprotno, trg TCCA se je razvil na zelo dinamičen način. Vendar pa na ravni zadevnega uvoza – tako kar zadeva cene kot količine – razvoj ni bil enakomerno dinamičen, temveč skokovit. Treba je tudi vedeti, da je potreba po TCCA določena s številom postavljenih plavalnih bazenov in da je zato TCCA vzporeden pojav. Na podlagi prej navedenega ni mogoče sprejeti trditve, da je trenutna škoda učinek zrelosti zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(149)

Medtem ko je sam izdelek mogoče dosegel neko stopnjo zrelosti, tega ne moremo reči za ta zadevni trg. Nasprotno, trg TCCA se je razvil na zelo dinamičen način. Vendar pa na ravni zadevnega uvoza – tako kar zadeva cene kot količine – razvoj ni bil enakomerno dinamičen, temveč skokovit. Treba je tudi vedeti, da je potreba po TCCA določena s številom postavljenih plavalnih bazenov in da je zato TCCA vzporeden pojav. Na podlagi prej navedenega ni mogoče sprejeti trditve, da je trenutna škoda učinek zrelosti zadevnega izdelka.

(e)   Naložba v zmogljivost

| (150) | En predelovalec je trdil, da je industrija Skupnosti napačno presodila razvoj trga z investiranjem v nove zmogljivosti in tako poslabšala svoje finančne rezultate s povečanjem amortizacijskih stroškov in s tem stroškov proizvodnje. |
| --- | --- |

(150)

En predelovalec je trdil, da je industrija Skupnosti napačno presodila razvoj trga z investiranjem v nove zmogljivosti in tako poslabšala svoje finančne rezultate s povečanjem amortizacijskih stroškov in s tem stroškov proizvodnje.

| (151) | Najprej je treba vedeti, da je poraba Skupnosti med letom 2000 in obdobjema preiskave narasla za več kot 70 % in da je zmogljivost Skupnosti v istem obdobju narasla samo za 16 %. Takšne naložbe so torej primerne in v skladu s pričakovanim razvojem trga. |
| --- | --- |

(151)

Najprej je treba vedeti, da je poraba Skupnosti med letom 2000 in obdobjema preiskave narasla za več kot 70 % in da je zmogljivost Skupnosti v istem obdobju narasla samo za 16 %. Takšne naložbe so torej primerne in v skladu s pričakovanim razvojem trga.

| (152) | Poleg tega, kot je omenjeno v uvodni izjavi 125, so stroški proizvodnje industrije Skupnosti v obdobjih preiskave ostali na isti ravni kot leta 2000, kar kaže na to, da se je kakršno koli povečanje stroškov zaradi naložb izravnalo z drugimi zniževanji stroškov in izboljševanjem učinkovitosti. |
| --- | --- |

(152)

Poleg tega, kot je omenjeno v uvodni izjavi 125, so stroški proizvodnje industrije Skupnosti v obdobjih preiskave ostali na isti ravni kot leta 2000, kar kaže na to, da se je kakršno koli povečanje stroškov zaradi naložb izravnalo z drugimi zniževanji stroškov in izboljševanjem učinkovitosti.

(f)   Vpliv enega izmed drugih evropskih proizvajalcev

| (153) | Nekaj zainteresiranih strank, ki so sodelovale pri kitajski preiskavi, je trdilo, da je eden izmed ostalih evropskih proizvajalcev prvi znižal svoje cene na trgu Skupnosti, da bi pridobil tržni delež. |
| --- | --- |

(153)

Nekaj zainteresiranih strank, ki so sodelovale pri kitajski preiskavi, je trdilo, da je eden izmed ostalih evropskih proizvajalcev prvi znižal svoje cene na trgu Skupnosti, da bi pridobil tržni delež.

| (154) | Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je ta dodatni evropski proizvajalec, ki ni bil del industrije Skupnosti, med letom 2000 in obdobjem preiskave vedno zaračunal višje cene od kitajskega uvoza. Njegove cene so med letoma 2000 in 2002 neprekinjeno naraščale in nato začele padati šele med letoma 2002 in 2003, v času, ko so kitajske prodajne cene v istem obdobju že padle za 30 %. |
| --- | --- |

(154)

Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je ta dodatni evropski proizvajalec, ki ni bil del industrije Skupnosti, med letom 2000 in obdobjem preiskave vedno zaračunal višje cene od kitajskega uvoza. Njegove cene so med letoma 2000 in 2002 neprekinjeno naraščale in nato začele padati šele med letoma 2002 in 2003, v času, ko so kitajske prodajne cene v istem obdobju že padle za 30 %.

3.   Sklenitev vzrokov škode

| (155) | Na podlagi zgoraj navedenega se začasno zaključi, da obstaja vzročna povezava med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Ta zaključek na eni strani temelji na znatnem povečanju obsega in tržnih deležev zadevnega uvoza, ki ga spremljata znaten padec cen in veliko nelojalno nižanje cen, na drugi pa na padcu cen v industriji Skupnosti, izgubi tržnega deleža in posledičnem poslabšanju finančnega stanja. Vsi ti razvoji so časovno sovpadali. Nobeden izmed drugih preučenih dejavnikov ne bi mogel pojasniti poslabšanja stanja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(155)

Na podlagi zgoraj navedenega se začasno zaključi, da obstaja vzročna povezava med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Ta zaključek na eni strani temelji na znatnem povečanju obsega in tržnih deležev zadevnega uvoza, ki ga spremljata znaten padec cen in veliko nelojalno nižanje cen, na drugi pa na padcu cen v industriji Skupnosti, izgubi tržnega deleža in posledičnem poslabšanju finančnega stanja. Vsi ti razvoji so časovno sovpadali. Nobeden izmed drugih preučenih dejavnikov ne bi mogel pojasniti poslabšanja stanja industrije Skupnosti.

E.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Splošni opis

| (156) | Preverjeno je bilo, ali obstajajo tehtni razlogi, ki bi vodili k zaključku, da uvedba veljavnih protidampinških ukrepov proti uvozu iz zadevnih držav ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je določitev interesa Skupnosti temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov oz. tistih, ki zadevajo industrijo Skupnosti, uvoznike/trgovce, kot tudi uporabnike zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(156)

Preverjeno je bilo, ali obstajajo tehtni razlogi, ki bi vodili k zaključku, da uvedba veljavnih protidampinških ukrepov proti uvozu iz zadevnih držav ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je določitev interesa Skupnosti temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov oz. tistih, ki zadevajo industrijo Skupnosti, uvoznike/trgovce, kot tudi uporabnike zadevnega izdelka.

| (157) | Da bi se ocenil možen vpliv uvedbe ali neuvedbe ukrepov, so bile vse zainteresirane strani zaprošene za podatke. Vprašalniki so bili poslani trem proizvajalcem Skupnosti, 9 uvoznikom, 17 predelovalcem in 11 združenjem, ki spadajo v nadaljnjo industrijo (predelovalci/uporabniki). |
| --- | --- |

(157)

Da bi se ocenil možen vpliv uvedbe ali neuvedbe ukrepov, so bile vse zainteresirane strani zaprošene za podatke. Vprašalniki so bili poslani trem proizvajalcem Skupnosti, 9 uvoznikom, 17 predelovalcem in 11 združenjem, ki spadajo v nadaljnjo industrijo (predelovalci/uporabniki).

| (158) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od enega proizvajalca Skupnosti (pritožnik), enega uvoznika in 10 predelovalcev. Prejela je neizpolnjene vprašalnike ali vloge od 4 uvoznikov in 4 predelovalcev. Poleg tega, kot je omenjeno v uvodni izjavi 97, sta dva druga proizvajalca Skupnosti predložila splošne informacije samo v okviru postopka v zvezi z LRK. Med sodelujočimi predelovalci sta 2 odobravala ukrepe, en je trdil, da to ne bi imelo nikakršnega učinka, tako drugi sodelujoči predelovalci kot sodelujoči uvoznik pa so ukrepom nasprotovali. |
| --- | --- |

(158)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od enega proizvajalca Skupnosti (pritožnik), enega uvoznika in 10 predelovalcev. Prejela je neizpolnjene vprašalnike ali vloge od 4 uvoznikov in 4 predelovalcev. Poleg tega, kot je omenjeno v uvodni izjavi 97, sta dva druga proizvajalca Skupnosti predložila splošne informacije samo v okviru postopka v zvezi z LRK. Med sodelujočimi predelovalci sta 2 odobravala ukrepe, en je trdil, da to ne bi imelo nikakršnega učinka, tako drugi sodelujoči predelovalci kot sodelujoči uvoznik pa so ukrepom nasprotovali.

| (159) | Poleg tega so bila izvedena zaslišanja z nekaterimi izmed zgoraj navedenih strank. |
| --- | --- |

(159)

Poleg tega so bila izvedena zaslišanja z nekaterimi izmed zgoraj navedenih strank.

2.   Interes industrije Skupnosti in drugih proizvajalcev v Skupnosti

| (160) | Glede na zaključke glede stanja industrije Skupnosti iz uvodne izjave 134, zlasti v smislu tržnega deleža, prodajne cene in padajoče donosnosti, se razume, da se bo v industriji Skupnosti, v odsotnosti ukrepov proti škodljivemu dampingu, verjetno poslabšalo finančno stanje. Proizvodnja v Skupnosti bo verjetno padla in predelovalci in potrošniki bodo v znatni meri odvisni od uvoza. Enak negativen razvoj je upravičeno pričakovati za dva druga proizvajalca v Skupnosti. |
| --- | --- |

(160)

Glede na zaključke glede stanja industrije Skupnosti iz uvodne izjave 134, zlasti v smislu tržnega deleža, prodajne cene in padajoče donosnosti, se razume, da se bo v industriji Skupnosti, v odsotnosti ukrepov proti škodljivemu dampingu, verjetno poslabšalo finančno stanje. Proizvodnja v Skupnosti bo verjetno padla in predelovalci in potrošniki bodo v znatni meri odvisni od uvoza. Enak negativen razvoj je upravičeno pričakovati za dva druga proizvajalca v Skupnosti.

3.   Interes uvoznikov

| (161) | Medtem ko je bilo 9 vprašalnikov poslanih uvoznikom, je bil prejet le en odgovor na vprašalnik. Vendar pa ta uvoznik ni mogel zagotoviti natančnih informacij v zvezi z donosnostjo svoje prodaje zadevnega izdelka. Zato ni bilo mogoče oceniti verjetnega učinka predlaganih protidampinških ukrepov na donosnost sodelujočega uvoznika. Vseeno to podjetje ni imelo pomembnih naložb, neposredno povezanih z zadevnim izdelkom, in njegova prodaja zadevnega izdelka predstavlja manj kot 1 % skupnega prometa. |
| --- | --- |

(161)

Medtem ko je bilo 9 vprašalnikov poslanih uvoznikom, je bil prejet le en odgovor na vprašalnik. Vendar pa ta uvoznik ni mogel zagotoviti natančnih informacij v zvezi z donosnostjo svoje prodaje zadevnega izdelka. Zato ni bilo mogoče oceniti verjetnega učinka predlaganih protidampinških ukrepov na donosnost sodelujočega uvoznika. Vseeno to podjetje ni imelo pomembnih naložb, neposredno povezanih z zadevnim izdelkom, in njegova prodaja zadevnega izdelka predstavlja manj kot 1 % skupnega prometa.

| (162) | Na podlagi zgoraj navedenega in glede na veliko število uvoznikov, ki ne sodelujejo v postopku, se začasno zaključi, da v celoti gledano protidampinški ukrepi ne bodo imeli takšnega negativnega vpliva na uvoznike, ki bi prevladal nad potrebo po odpravi učinkov izkrivljanja trgovine škodljivega dampinga in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence na trgu. |
| --- | --- |

(162)

Na podlagi zgoraj navedenega in glede na veliko število uvoznikov, ki ne sodelujejo v postopku, se začasno zaključi, da v celoti gledano protidampinški ukrepi ne bodo imeli takšnega negativnega vpliva na uvoznike, ki bi prevladal nad potrebo po odpravi učinkov izkrivljanja trgovine škodljivega dampinga in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence na trgu.

4.   Interes predelovalcev

| (163) | Predelovalni sektor sestavljajo številna podjetja, ki so lahko vpletena v menjavo oblike TCCA iz zrn v tablete in/ali prepakiranje in prodajo zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(163)

Predelovalni sektor sestavljajo številna podjetja, ki so lahko vpletena v menjavo oblike TCCA iz zrn v tablete in/ali prepakiranje in prodajo zadevnega izdelka.

| (164) | Glavni zahtevek proti uvedbi ukrepov je, da zmogljivost evropskih proizvajalcev ni zadostna, da bi zadovoljevala potrebe Skupnosti. |
| --- | --- |

(164)

Glavni zahtevek proti uvedbi ukrepov je, da zmogljivost evropskih proizvajalcev ni zadostna, da bi zadovoljevala potrebe Skupnosti.

| (165) | Uvedba protidampinških dajatev ni namenjena zaprtju tega trga zadevnim državam, temveč ponovni vzpostavitvi poštenih pogojev trgovanja in učinkovite konkurence na trgu Skupnosti. V tem smislu bi bil zadevni uvoz še naprej prisoten na trgu Skupnosti, vendar po cenah, ki niso več škodljivo dampinške. Poleg tega bi lahko uvoz iz tretjih držav, ki ni predmet ukrepov, pridobil na pomenu, ko škodljivega dampinga iz zadevnih držav ne bi bilo več. Treba je tudi vedeti, da ima eden izmed evropskih proizvajalcev novo tovarno, ki zaradi nizke ravni cen na trgu Skupnosti ni začela s proizvodnjo. Če se znova uvede učinkovita konkurenca, je možno, da se bo proizvodnja začela in se bo povečala ponudba na trgu Skupnosti. Nazadnje je treba omeniti, da so na eni strani predelovalci trdili, da je zmogljivost premajhna za zadovoljevanje potreb Skupnosti, na drugi strani pa so krivili industrijo Skupnosti, da je vlagala v nove zmogljivosti, ki bi domnevno lahko bile vzrok škode. |
| --- | --- |

(165)

Uvedba protidampinških dajatev ni namenjena zaprtju tega trga zadevnim državam, temveč ponovni vzpostavitvi poštenih pogojev trgovanja in učinkovite konkurence na trgu Skupnosti. V tem smislu bi bil zadevni uvoz še naprej prisoten na trgu Skupnosti, vendar po cenah, ki niso več škodljivo dampinške. Poleg tega bi lahko uvoz iz tretjih držav, ki ni predmet ukrepov, pridobil na pomenu, ko škodljivega dampinga iz zadevnih držav ne bi bilo več. Treba je tudi vedeti, da ima eden izmed evropskih proizvajalcev novo tovarno, ki zaradi nizke ravni cen na trgu Skupnosti ni začela s proizvodnjo. Če se znova uvede učinkovita konkurenca, je možno, da se bo proizvodnja začela in se bo povečala ponudba na trgu Skupnosti. Nazadnje je treba omeniti, da so na eni strani predelovalci trdili, da je zmogljivost premajhna za zadovoljevanje potreb Skupnosti, na drugi strani pa so krivili industrijo Skupnosti, da je vlagala v nove zmogljivosti, ki bi domnevno lahko bile vzrok škode.

| (166) | Na tej podlagi se začasno zaključi, da tveganje nezadostne dobave ne obstaja. Nasprotno, če bi se Skupnost znašla v negotovem stanju in bi kasneje zaprla proizvodne zmogljivosti v Skupnosti, bi bil uporabnikom odvzet pomemben vir dobave, ki zagotavlja hitre storitve in dostavni čas, zlasti na vrhuncu sezone. |
| --- | --- |

(166)

Na tej podlagi se začasno zaključi, da tveganje nezadostne dobave ne obstaja. Nasprotno, če bi se Skupnost znašla v negotovem stanju in bi kasneje zaprla proizvodne zmogljivosti v Skupnosti, bi bil uporabnikom odvzet pomemben vir dobave, ki zagotavlja hitre storitve in dostavni čas, zlasti na vrhuncu sezone.

| (167) | Sodelujoči predelovalci so trdili tudi, da bodo vse protidampinške dajatve negativno vplivale na njihove stroške proizvodnje in stopnjo dampinga. |
| --- | --- |

(167)

Sodelujoči predelovalci so trdili tudi, da bodo vse protidampinške dajatve negativno vplivale na njihove stroške proizvodnje in stopnjo dampinga.

| (168) | TCCA predstavlja več kot 40 % skupnih stroškov proizvodnje uporabnikov za izdelke, ki zajemajo zadevni izdelek, kar pomeni, da bi uvedba dajatve vplivala na njihove stroške proizvodnje. Ker pa predelovalci nimajo samo enega dobavitelja, bi morala biti kakršna koli ocena vpliva dajatev tehtana tako s sorazmernim deležem vsakega dobavitelja pri nakupu surovin kot z individualno dajatvijo, ki jo naloži vsak izmed dobaviteljev. Zato je verjetno, da dajatve ne bodo vplivale na 40 % stroškov proizvodnje, temveč samo na del le-teh. V vsakem primeru pa je glede na število podjetij v distribucijski verigi verjetno, da bo učinek dajatve preko distribucijske verige zvodenel in bo kakršno koli povečanje cene večinoma le delno sprejeto. |
| --- | --- |

(168)

TCCA predstavlja več kot 40 % skupnih stroškov proizvodnje uporabnikov za izdelke, ki zajemajo zadevni izdelek, kar pomeni, da bi uvedba dajatve vplivala na njihove stroške proizvodnje. Ker pa predelovalci nimajo samo enega dobavitelja, bi morala biti kakršna koli ocena vpliva dajatev tehtana tako s sorazmernim deležem vsakega dobavitelja pri nakupu surovin kot z individualno dajatvijo, ki jo naloži vsak izmed dobaviteljev. Zato je verjetno, da dajatve ne bodo vplivale na 40 % stroškov proizvodnje, temveč samo na del le-teh. V vsakem primeru pa je glede na število podjetij v distribucijski verigi verjetno, da bo učinek dajatve preko distribucijske verige zvodenel in bo kakršno koli povečanje cene večinoma le delno sprejeto.

| (169) | Poleg tega je treba vedeti, da je postala dobava TCCA na trg Skupnosti nedampinških podjetij ali držav, ki jih te preiskave ne zadevajo, manj privlačna zaradi močnega pritiska na ceno, ki jo uveljavljajo zadevne države. Zato je zelo verjetno, da bodo v primeru ponovne vzpostavitve poštene konkurence nedampinška podjetja povečala svojo prisotnost na trgu Skupnosti. Ker ima industrija Skupnosti še vedno proste zmogljivosti in ker obstaja možnost pridobivanja iz držav ali podjetij, ki niso predmet protidampinške dajatve, se pričakuje, da bodo zvišanja cen, če bo do njih prišlo, blaga. |
| --- | --- |

(169)

Poleg tega je treba vedeti, da je postala dobava TCCA na trg Skupnosti nedampinških podjetij ali držav, ki jih te preiskave ne zadevajo, manj privlačna zaradi močnega pritiska na ceno, ki jo uveljavljajo zadevne države. Zato je zelo verjetno, da bodo v primeru ponovne vzpostavitve poštene konkurence nedampinška podjetja povečala svojo prisotnost na trgu Skupnosti. Ker ima industrija Skupnosti še vedno proste zmogljivosti in ker obstaja možnost pridobivanja iz držav ali podjetij, ki niso predmet protidampinške dajatve, se pričakuje, da bodo zvišanja cen, če bo do njih prišlo, blaga.

| (170) | Vpliv dajatev na predelovalce je treba oceniti na bolj globalni ravni. Dejansko TCCA predelovalcem dovoljuje tudi, da prodajajo bolj donosne izdelke in proizvajajo dobiček na drugih področjih. Obstajajo sinergije v smislu prodaje med zadevnim izdelkom in drugimi izdelki, ki jih prodaja predelovalec, kot so druge kemikalije in/ali oprema. Zato so določeni predelovalci zadevni izdelek opisali kot „vodilen izdelek na področju izgub“, katerega ni mogoče opustiti, čeprav gre za izdelek z nizko stopnjo dobička, saj je zanimiv in mora biti del kataloga. |
| --- | --- |

(170)

Vpliv dajatev na predelovalce je treba oceniti na bolj globalni ravni. Dejansko TCCA predelovalcem dovoljuje tudi, da prodajajo bolj donosne izdelke in proizvajajo dobiček na drugih področjih. Obstajajo sinergije v smislu prodaje med zadevnim izdelkom in drugimi izdelki, ki jih prodaja predelovalec, kot so druge kemikalije in/ali oprema. Zato so določeni predelovalci zadevni izdelek opisali kot „vodilen izdelek na področju izgub“, katerega ni mogoče opustiti, čeprav gre za izdelek z nizko stopnjo dobička, saj je zanimiv in mora biti del kataloga.

| (171) | Zanimivo je vedeti tudi, da so bili nizki dobički predelovalcev v segmentu TCCA doseženi kljub uvozu po izredno dampinških cenah. To meče precejšen dvom na sposobnost preživetja segmenta TCCA predelovalne industrije. |
| --- | --- |

(171)

Zanimivo je vedeti tudi, da so bili nizki dobički predelovalcev v segmentu TCCA doseženi kljub uvozu po izredno dampinških cenah. To meče precejšen dvom na sposobnost preživetja segmenta TCCA predelovalne industrije.

| (172) | Vendar pa bi uvedba protidampinških ukrepov s ponovno uvedbo učinkovite konkurence lahko celo pomagala predelovalcem, da povrnejo donosne stopnje. Treba je vedeti, da je poreklo izdelka, ki ga prodajajo predelovalci, strankam običajno neznano. Predelovalci običajno kupujejo zadevni izdelek od različnih dobaviteljev in ga prodajajo po eni povprečni ceni, ne glede na njegovo poreklo. Zato bi bila uvedba kakršnega koli merila na eni strani priložnost za tiste predelovalce, da ponovno rahlo dvignejo svoje cene, in na drugi strani, pomešajo najbolj primerne vire dobave, tako da jim takšni povprečni stroški omogočijo, da dosežejo boljše ravni dobička. Ukrepi bi tako lahko imeli stabilizirajoč učinek na trg na koncu prodajne verige, ki se je v teh zadnjih letih hitro razvijal, z veliko podjetji, ki zdaj delujejo in konkurirajo med sabo. |
| --- | --- |

(172)

Vendar pa bi uvedba protidampinških ukrepov s ponovno uvedbo učinkovite konkurence lahko celo pomagala predelovalcem, da povrnejo donosne stopnje. Treba je vedeti, da je poreklo izdelka, ki ga prodajajo predelovalci, strankam običajno neznano. Predelovalci običajno kupujejo zadevni izdelek od različnih dobaviteljev in ga prodajajo po eni povprečni ceni, ne glede na njegovo poreklo. Zato bi bila uvedba kakršnega koli merila na eni strani priložnost za tiste predelovalce, da ponovno rahlo dvignejo svoje cene, in na drugi strani, pomešajo najbolj primerne vire dobave, tako da jim takšni povprečni stroški omogočijo, da dosežejo boljše ravni dobička. Ukrepi bi tako lahko imeli stabilizirajoč učinek na trg na koncu prodajne verige, ki se je v teh zadnjih letih hitro razvijal, z veliko podjetji, ki zdaj delujejo in konkurirajo med sabo.

5.   Interes potrošnikov

| (173) | Potrošniki TCCA so javni ali zasebni lastniki plavalnih bazenov, ki uporabljajo zadevni izdelek kot razkužilo. |
| --- | --- |

(173)

Potrošniki TCCA so javni ali zasebni lastniki plavalnih bazenov, ki uporabljajo zadevni izdelek kot razkužilo.

| (174) | Glede na strokovni tisk se stroški letnega vzdrževanja bazena ocenjujejo na okoli 834 EUR letno, od česar je 30 % za kemikalije (torej 587 EUR za opremo in 247 EUR za kemične izdelke). TCCA predstavlja samo del od teh 247 EUR, saj se kemikalije uporabljajo tudi za uravnavanje pH, razkuževanje, preprečevanje pojava rasti alg in flokulacijo. |
| --- | --- |

(174)

Glede na strokovni tisk se stroški letnega vzdrževanja bazena ocenjujejo na okoli 834 EUR letno, od česar je 30 % za kemikalije (torej 587 EUR za opremo in 247 EUR za kemične izdelke). TCCA predstavlja samo del od teh 247 EUR, saj se kemikalije uporabljajo tudi za uravnavanje pH, razkuževanje, preprečevanje pojava rasti alg in flokulacijo.

| (175) | En predelovalec je zagotovil nekaj neutemeljenih informacij glede vpliva katerega koli ukrepa na končnega uporabnika. Na podlagi teh informacij se zdi, da bi dajatev 77 % na zadevni izdelek vključevala povečanje stroškov za 2,5 EUR mesečno za zasebnega lastnika plavalnega bazena. Ker podrobni podatki tega izračuna niso bili predloženi, je mogoče upravičeno sklepati, da ta izračun večinoma temelji na najslabšem možnem izidu, t.j. zasebni lastnik, ki bi za razkuževanje uporabljal samo izdelke iz klora in ki bi TCCA kupoval v trgovini, v kateri dobavljajo samo izvozniki s stopnjo dajatve 77 %. Vseeno je treba poudariti, da je ta številka 2,5 EUR le ugibanje. Glede na dejanske ravni predlagane dajatve in možnosti za uvoznike, predelovalce in prodajalce na drobno, da zamenjajo enega dobavitelja z drugim ali mešajo vire dobave, je mogoče sklepati, da je takšno povečanje za 2,5 EUR zelo precenjeno. |
| --- | --- |

(175)

En predelovalec je zagotovil nekaj neutemeljenih informacij glede vpliva katerega koli ukrepa na končnega uporabnika. Na podlagi teh informacij se zdi, da bi dajatev 77 % na zadevni izdelek vključevala povečanje stroškov za 2,5 EUR mesečno za zasebnega lastnika plavalnega bazena. Ker podrobni podatki tega izračuna niso bili predloženi, je mogoče upravičeno sklepati, da ta izračun večinoma temelji na najslabšem možnem izidu, t.j. zasebni lastnik, ki bi za razkuževanje uporabljal samo izdelke iz klora in ki bi TCCA kupoval v trgovini, v kateri dobavljajo samo izvozniki s stopnjo dajatve 77 %. Vseeno je treba poudariti, da je ta številka 2,5 EUR le ugibanje. Glede na dejanske ravni predlagane dajatve in možnosti za uvoznike, predelovalce in prodajalce na drobno, da zamenjajo enega dobavitelja z drugim ali mešajo vire dobave, je mogoče sklepati, da je takšno povečanje za 2,5 EUR zelo precenjeno.

| (176) | Vendar pa glede na število posrednikov od uvoza TCCA do končnega potrošnika velja, da vpliv kakršnih koli protidampinških ukrepov na potrošnike ne bo pomemben. Razcvet sektorja plavalnih bazenov je pripeljal do velikega sektorja na koncu prodajne verige, ki vključuje tudi uvoznike/trgovce, proizvajalce tablet, zavijalce, označevalce ter distributerje. Ob predvidevanju, da bi se povečanje zaradi dajatve delno odpravilo z vsakim korakom dobavne verige in bi kasneje ne bilo v celoti posredovano končnemu potrošniku, bi bilo povečanje stroškov nižje od 2,5 EUR mesečno. |
| --- | --- |

(176)

Vendar pa glede na število posrednikov od uvoza TCCA do končnega potrošnika velja, da vpliv kakršnih koli protidampinških ukrepov na potrošnike ne bo pomemben. Razcvet sektorja plavalnih bazenov je pripeljal do velikega sektorja na koncu prodajne verige, ki vključuje tudi uvoznike/trgovce, proizvajalce tablet, zavijalce, označevalce ter distributerje. Ob predvidevanju, da bi se povečanje zaradi dajatve delno odpravilo z vsakim korakom dobavne verige in bi kasneje ne bilo v celoti posredovano končnemu potrošniku, bi bilo povečanje stroškov nižje od 2,5 EUR mesečno.

| (177) | Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da možen vpliv na potrošnike ne predstavlja tehtnega razloga proti uvedbi začasnih ukrepov, saj se zdi, da uvedba ukrepov ne bo neugodno učinkovala na potrošnike in da možen negativen učinek na potrošnike verjetno ne bo izravnal pozitivnega učinka ukrepov na industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(177)

Na podlagi zgoraj navedenega je bilo ugotovljeno, da možen vpliv na potrošnike ne predstavlja tehtnega razloga proti uvedbi začasnih ukrepov, saj se zdi, da uvedba ukrepov ne bo neugodno učinkovala na potrošnike in da možen negativen učinek na potrošnike verjetno ne bo izravnal pozitivnega učinka ukrepov na industrijo Skupnosti.

6.   Zaključek o interesu Skupnosti

| (178) | Na podlagi zgoraj navedenega se začasno zaključi, da ni tehtnih razlogov proti uvedbi začasnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(178)

Na podlagi zgoraj navedenega se začasno zaključi, da ni tehtnih razlogov proti uvedbi začasnih protidampinških ukrepov.

F.   PREDLOG ZA UVEDBO ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

1.   Stopnja odprave škode

| (179) | Glede na začasne zaključke, sprejete v zvezi z dampingom, škodo, vzroki škode in interesom Skupnosti, bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da bi preprečili nadaljnjo škodo, ki jo industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(179)

Glede na začasne zaključke, sprejete v zvezi z dampingom, škodo, vzroki škode in interesom Skupnosti, bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da bi preprečili nadaljnjo škodo, ki jo industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz.

| (180) | Pri določitvi stopnje začasnih ukrepov se je upoštevala tako ugotovljena stopnja dampinga kot znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(180)

Pri določitvi stopnje začasnih ukrepov se je upoštevala tako ugotovljena stopnja dampinga kot znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (181) | Začasni ukrepi se uvedejo na stopnji, ki je zadostna za odpravo škode, ki jo je povzročil ta uvoz, brez preseganja ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in pridobi dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga razumno lahko dosegla industrija istega tipa pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti, pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, t.j. brez dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 10 % prometa. Kot se je pokazalo s stopnjo dobička industrije Skupnosti, preden je začel zadevni uvoz v Skupnost znatno naraščati, se lahko ta 10 % dobiček šteje kot zelo konzervativen in se ga v odsotnosti škodljivega dampinga upravičeno pričakuje. |
| --- | --- |

(181)

Začasni ukrepi se uvedejo na stopnji, ki je zadostna za odpravo škode, ki jo je povzročil ta uvoz, brez preseganja ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in pridobi dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga razumno lahko dosegla industrija istega tipa pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti, pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, t.j. brez dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 10 % prometa. Kot se je pokazalo s stopnjo dobička industrije Skupnosti, preden je začel zadevni uvoz v Skupnost znatno naraščati, se lahko ta 10 % dobiček šteje kot zelo konzervativen in se ga v odsotnosti škodljivega dampinga upravičeno pričakuje.

| (182) | Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Skupnosti podobnega izdelka. Neškodljiva cena je bila izračunana s prištetjem zgoraj navedene 10 % stopnje dobička stroškom proizvodnje. |
| --- | --- |

(182)

Na tej podlagi je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Skupnosti podobnega izdelka. Neškodljiva cena je bila izračunana s prištetjem zgoraj navedene 10 % stopnje dobička stroškom proizvodnje.

| (183) | Potrebno zvišanje cene je bilo potem določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene, kot je bila določena za izračune nelojalnega nižanja cen, s povprečno neškodljivo ceno. Morebitna razlika med tema dvema je bila izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(183)

Potrebno zvišanje cene je bilo potem določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene, kot je bila določena za izračune nelojalnega nižanja cen, s povprečno neškodljivo ceno. Morebitna razlika med tema dvema je bila izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF.

2.   Začasni ukrepi

| (184) | V smislu navedenega velja, da bi morale biti začasne protidampinške dajatve uvedene na ravni ugotovljene stopnje dampinga, a ne bi smele biti višje od stopnje škode, izračunane zgoraj v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(184)

V smislu navedenega velja, da bi morale biti začasne protidampinške dajatve uvedene na ravni ugotovljene stopnje dampinga, a ne bi smele biti višje od stopnje škode, izračunane zgoraj v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe.

| (185) | Individualne protidampinške stopnje dajatev za podjetja, določene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev tekočih preiskav. Zato odražajo stanje, ugotovljeno med temi preiskavami za sodelujoča podjetja. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celo državo, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“) se zato uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvajajo navedena podjetja in tako posebni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katero koli drugo podjetje, ki ni posebej navedeno v operativnem delu te uredbe, z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. |
| --- | --- |

(185)

Individualne protidampinške stopnje dajatev za podjetja, določene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev tekočih preiskav. Zato odražajo stanje, ugotovljeno med temi preiskavami za sodelujoča podjetja. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celo državo, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“) se zato uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevnih držav, ki jih proizvajajo navedena podjetja in tako posebni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katero koli drugo podjetje, ki ni posebej navedeno v operativnem delu te uredbe, z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.

| (186) | Vse zahteve za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatev za podjetja (npr. po spremembi imena subjekta ali po vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se morajo nemudoma nasloviti na Komisijo (5), z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti z morebitnimi spremembami dejavnosti podjetja, povezanimi s proizvodnjo, domačo prodajo in prodajo v izvoz, povezano z npr. to spremembo imena ali to spremembo v proizvodnih in prodajnih subjektih. Po potrebi bo Uredba ustrezno spremenjena z osvežitvijo seznama podjetij, ki koristijo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(186)

Vse zahteve za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatev za podjetja (npr. po spremembi imena subjekta ali po vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se morajo nemudoma nasloviti na Komisijo (5), z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti z morebitnimi spremembami dejavnosti podjetja, povezanimi s proizvodnjo, domačo prodajo in prodajo v izvoz, povezano z npr. to spremembo imena ali to spremembo v proizvodnih in prodajnih subjektih. Po potrebi bo Uredba ustrezno spremenjena z osvežitvijo seznama podjetij, ki koristijo individualne stopnje dajatev.

| (187) | Predlagane protidampinške dajatve so sledeče:









  Država | Podjetje | Stopnja odprave škode | Stopnja dampinga | Protidampinška stopnja dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 62,6 % | 16,8 % | 16,8 % |
| Nanning Chemical Industry Co. Limited | 60,6 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 60,6 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 61,1 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 78,9 % | 17,4 % | 17,4 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 62,8 % | 9,2 % | 9,2 % |
| Vsa druga podjetja | 60,6 % | 40,3 % | 40,3 % |
| ZDA | Biolab Inc. | 20,8 % | 68,4 % | 20,8 % |
| Clearon Inc. | 28,5 % | 69,8 % | 28,5 % |
| Vsa druga podjetja | 33,8 % | 98,5 % | 33,8 % |

(187)

Predlagane protidampinške dajatve so sledeče:

Država

Podjetje

Stopnja odprave škode

Stopnja dampinga

Protidampinška stopnja dajatve

LRK

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

62,6 %

16,8 %

16,8 %

Nanning Chemical Industry Co. Limited

60,6 %

39,0 %

39,0 %

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

60,6 %

39,0 %

39,0 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

61,1 %

39,0 %

39,0 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

78,9 %

17,4 %

17,4 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

62,8 %

9,2 %

9,2 %

Vsa druga podjetja

60,6 %

40,3 %

40,3 %

ZDA

Biolab Inc.

20,8 %

68,4 %

20,8 %

Clearon Inc.

28,5 %

69,8 %

28,5 %

Vsa druga podjetja

33,8 %

98,5 %

33,8 %

G.   KONČNA DOLOČBA

| (188) | Zaradi dobrega delovanja uprave se določi rok, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, navedenem v obvestilu o začetku postopka, pisno navedejo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatev potrebno ponovno preučiti – |
| --- | --- |

(188)

Zaradi dobrega delovanja uprave se določi rok, v katerem lahko zainteresirane stranke, ki so se javile v roku, navedenem v obvestilu o začetku postopka, pisno navedejo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatev potrebno ponovno preučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz triklorizocianurne kisline in njenih pripravkov, njeno mednarodno nezaščiteno ime je tudi „symclosene“ (INN) in je prijavljena pod oznakama KN ex 2933 69 80 in ex 3808 40 20 (oznaki TARIC 2933698070 in 3808402020), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Združenih držav Amerike.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, za izdelke, opisane v odstavku 1, ki jih proizvajajo spodaj navedena podjetja, je naslednja:

| Država | Podjetje | Protidampinška stopnja dajatve | TARIC dodatna oznaka |
| --- | --- | --- | --- |
| LRK | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 16,8 % | A604 |
| Nanning Chemical Industry Co. Limited | 39,0 % | A625 |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 39,0 % | A626 |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 39,0 % | A627 |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 17,4 % | A628 |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 9,2 % | A629 |
| Vsa druga podjetja | 40,3 % | A999 |
| ZDA | Biolab Inc. | 20,8 % | A594 |
| Clearon Inc. | 28,5 % | A596 |
| Vsa druga podjetja | 33,8 % | A999 |

Država

Podjetje

Protidampinška stopnja dajatve

TARIC dodatna oznaka

LRK

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

16,8 %

A604

Nanning Chemical Industry Co. Limited

39,0 %

A625

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

39,0 %

A626

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

39,0 %

A627

Puyang Cleanway Chemicals Limited

17,4 %

A628

Heze Huayi Chemical Co. Limited

9,2 %

A629

Vsa druga podjetja

40,3 %

A999

ZDA

Biolab Inc.

20,8 %

A594

Clearon Inc.

28,5 %

A596

Vsa druga podjetja

33,8 %

A999

3.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

4.   Sprostitev v prosti promet v Skupnosti izdelka iz odstavka 1 se izvede na podlagi določbe o varščini, ki je enakovredna znesku začasne dajatve.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke zahtevajo razkritje osnovnih dejstev in razprav, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, pisno podajo svoja stališča in zahtevajo ustno zaslišanje pred Komisijo v roku 30 dni od začetka veljavnosti te uredbe.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke podajo pripombe k uporabi te uredbe v roku enega meseca od začetka njene veljave.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL C 178, 10.7.2004, str. 2.

2

(3)  UL C 283, 20.11.2004, str. 3.

3

(4)  UL C 253, 13.10.2004, str. 6. Popravek v UL C 44, 19.2.2005, str. 30.

4

(5)

5

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za trgovino |
| Direkcija B |
| Urad J-79 5/16 |
| B-1049 Bruselj |

Evropska komisija

Generalni direktorat za trgovino

Direkcija B

Urad J-79 5/16

B-1049 Bruselj

---

| 8.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 539/2005

z dne 7. aprila 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 7. aprila 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 2,74 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 2,56 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 2,36 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 2,18 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 2,04 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

2,74

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

2,56

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

2,36

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

2,18

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

2,04

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 8.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 540/2005

z dne 7. aprila 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 115/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 115/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 1. do 7. aprila 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 2,00 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2005, str. 3.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 8.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 541/2005

z dne 7. aprila 2005

o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za sirek v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2275/2004 (2) se razpiše natečaj za največje znižanje dajatve za sirek, uvožen v Španijo iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2275/2004 (2) se razpiše natečaj za največje znižanje dajatve za sirek, uvožen v Španijo iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3) lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali manjše od največjega znižanja dajatve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3) lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali manjše od največjega znižanja dajatve.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril glede na sedanje razmere na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril glede na sedanje razmere na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, prejete v obdobju od 1. do 7. aprila 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004, znaša največje znižanje uvozne dajatve za sirek 18,85 EUR/t in velja za največjo skupno količino 4 985 t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 396, 31.12.2004, str. 32.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 8.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 89/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 89/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 542/2005

z dne 7. aprila 2005

o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 487/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 487/2005 (2) je bil razpisan natečaja za zbiranje ponudb za največje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 487/2005 (2) je bil razpisan natečaja za zbiranje ponudb za največje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), se Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), se Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, prejete v obdobju od 1. do 7. aprila 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 487/2005, znaša največje znižanje uvozne dajatve za koruzo 29,68 EUR/t in velja za največjo skupno količino 79 900 t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 8. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 81, 30.3.2005, str. 6.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---