# Euroopa Liidu C 371/15.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 371 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 64. aastakäik15. september 2021 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 371

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

64. aastakäik15. september 2021

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2020–20218.–10. juuli 2020. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID23. juuli 2020. aasta istungVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2020–20218.–10. juuli 2020. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID23. juuli 2020. aasta istungVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 8. juuli 2020 |
| 2021/C 371/01 | Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta resolutsioon vanema poolt Jaapanis toime pandud ELi kodakondsusega laste rahvusvahelise ja riigisisese röövi kohta (2020/2621(RSP)) | 2 |
| 2021/C 371/02 | Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta resolutsioon intellektipuudega inimeste ja nende perede õiguste kohta COVID-19 kriisi ajal (2020/2680(RSP)) | 6 |
| | Reede, 10. juuli 2020 |
| 2021/C 371/03 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kohta – 2019. aasta aruanne (2019/2126(INI)) | 10 |
| 2021/C 371/04 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli kohta – 2018. aasta aruanne (2019/2127(INI)) | 22 |
| 2021/C 371/05 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb 2018. aasta aruannet Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2019/2128(INI)) | 34 |
| 2021/C 371/06 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon humanitaarolukorra kohta Venezuelas ning rände- ja pagulaskriisi kohta (2019/2952(RSP)) | 48 |
| 2021/C 371/07 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, dimetomorfi, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (D067115/02 – 2020/2671(RSP)) | 53 |
| 2021/C 371/08 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa tervikliku lähenemisviisi kohta energia salvestamisele (2019/2189(INI)) | 58 |
| 2021/C 371/09 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon üleeuroopalise energiataristu suuniste muutmise kohta (2020/2549(RSP)) | 68 |
| 2021/C 371/10 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi soovituse kohta nõukogule ja komisjonile seoses Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel läbiräägitava lepingu sõlmimisega, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga (COM(2019)0551 – 2020/2048(INI)) | 71 |
| 2021/C 371/11 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohta (2020/2531(RSP)) | 75 |
| 2021/C 371/12 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon liidu tervikliku poliitika kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks – komisjoni tegevuskava ja muud viimase aja arengud (2020/2686(RSP)) | 92 |
| 2021/C 371/13 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (2020/2691(RSP)) | 102 |
| | Neljapäev, 23. juuli 2020 |
| 2021/C 371/14 | Euroopa Parlamendi 23. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (2020/2732(RSP)) | 110 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 8. juuli 2020

2021/C 371/01

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta resolutsioon vanema poolt Jaapanis toime pandud ELi kodakondsusega laste rahvusvahelise ja riigisisese röövi kohta (2020/2621(RSP))

2

2021/C 371/02

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta resolutsioon intellektipuudega inimeste ja nende perede õiguste kohta COVID-19 kriisi ajal (2020/2680(RSP))

6

Reede, 10. juuli 2020

2021/C 371/03

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kohta – 2019. aasta aruanne (2019/2126(INI))

10

2021/C 371/04

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli kohta – 2018. aasta aruanne (2019/2127(INI))

22

2021/C 371/05

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb 2018. aasta aruannet Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2019/2128(INI))

34

2021/C 371/06

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon humanitaarolukorra kohta Venezuelas ning rände- ja pagulaskriisi kohta (2019/2952(RSP))

48

2021/C 371/07

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, dimetomorfi, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (D067115/02 – 2020/2671(RSP))

Paecilomyces lilacinus

53

2021/C 371/08

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa tervikliku lähenemisviisi kohta energia salvestamisele (2019/2189(INI))

58

2021/C 371/09

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon üleeuroopalise energiataristu suuniste muutmise kohta (2020/2549(RSP))

68

2021/C 371/10

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi soovituse kohta nõukogule ja komisjonile seoses Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel läbiräägitava lepingu sõlmimisega, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga (COM(2019)0551 – 2020/2048(INI))

71

2021/C 371/11

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohta (2020/2531(RSP))

75

2021/C 371/12

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon liidu tervikliku poliitika kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks – komisjoni tegevuskava ja muud viimase aja arengud (2020/2686(RSP))

92

2021/C 371/13

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (2020/2691(RSP))

102

Neljapäev, 23. juuli 2020

2021/C 371/14

Euroopa Parlamendi 23. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (2020/2732(RSP))

110

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 8. juuli 2020 |
| 2021/C 371/15 | Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus elektroonilise kaubaveoteabe kohta (05142/1/2020 – C9-0103/2020 – 2018/0140(COD)) | 115 |
| 2021/C 371/16 | Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Helga Berger kontrollikoja liikmeks (C9-0129/2020 – 2020/0802(NLE)) | 116 |
| 2021/C 371/17 | Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektor (C9-0080/2020 – 2020/0905(NLE)) | 117 |
| 2021/C 371/18 | P9_TA(2020)0180Määruse (EL) nr 1303/2013 muutmine seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega ***IEuroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega (COM(2020)0206 – C9-0145/2020 – 2020/0086(COD))P9_TC1-COD(2020)0086Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega | 118 |
| 2021/C 371/19 | Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2454 seoses kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu (COM(2020)0201 – C9-0136/2020 – 2020/0084(CNS)) | 119 |
| | Neljapäev, 9. juuli 2020 |
| 2021/C 371/20 | Euroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autovedude sektoris reguleerivad erinormid ning muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrust (EL) nr 1024/2012 (05112/1/2020 – C9-0106/2020 – 2017/0121(COD)) | 123 |
| 2021/C 371/21 | Euroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (05114/1/2020 – C9-0104/2020 – 2017/0122(COD)) | 124 |
| 2021/C 371/22 | Euroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012 eesmärgiga kohandada neid autovedude sektoris toimunud arenguga (05115/1/2020 – C9-0105/2020 – 2017/0123(COD)) | 125 |
| 2021/C 371/23 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 19. juuni 2020. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 877/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (C(2020)04140 – 2020/2695(DEA)) | 126 |
| 2021/C 371/24 | P9_TA(2020)0188Euroopa kodanikualgatus: COVID-19 puhanguga seoses sätestatavad ajutised meetmed, mis käsitlevad kogumis-, kontrollimis- ja läbivaatamisetappide tähtaegu ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse seoses COVID-19 puhanguga ajutised meetmed, mis käsitlevad määrusega (EL) 2019/788 (Euroopa kodanikualgatuse kohta) ette nähtud kogumis-, kontrollimis- ja läbivaatamisetappide tähtaegu (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD))P9_TC1-COD(2020)0099Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., milles sätestatakse COVID-19 puhangust tingitud ajutised meetmed Euroopa kodanikualgatust käsitleva määrusega (EL) 2019/788 ettenähtud kogumis-, kontrollimis- ja läbivaatamisetappide tähtaegade kohta | 128 |
| | Reede, 10. juuli 2020 |
| 2021/C 371/25 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse direktiive (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 seoses nende ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu (COM(2020)0198 – C9-0137/2020 – 2020/0082(CNS)) | 129 |
| 2021/C 371/26 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2020)0070 – C9-0079/2020 – 2020/0030(NLE)) | 134 |
| 2021/C 371/27 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5/2020 kohta – pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade toetamise jätkamine Jordaanias, Liibanonis ja Türgis seoses Süüria kriisiga (09060/2020 – C9-0189/2020 – 2020/2092(BUD)) | 161 |
| 2021/C 371/28 | Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2020. aastal, et jätkata Türgis pagulastele humanitaarabi andmist (COM(2020)0422) – C9-0162/2020 – 2020/2094(BUD)) | 163 |
| 2021/C 371/29 | P9_TA(2020)0202Üleminekusätted COVID-19 kriisi mõjuga toimetulekuks (määruse (EL) 2016/1628 muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määruse (EL) 2016/1628 üleminekusätteid, et võimaldada toime tulla COVID-19 kriisi mõjuga (COM(2020)0233 – C9-0161/2020 – 2020/0113(COD))P9_TC1-COD(2020)0113Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse määruse (EL) 2016/1628 üleminekusätteid, et võimaldada toime tulla COVID-19 kriisi mõjuga | 165 |
| 2021/C 371/30 | P9_TA(2020)0203Kliiniliste uuringute tegemine geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või neist koosnevate inimravimitega, mis on ette nähtud koroonaviirushaiguse raviks või ennetamiseks, ning nende ravimite tarnimineEuroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kliiniliste uuringute tegemist geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või neist koosnevate inimravimitega, mis on ette nähtud koroonaviirushaiguse (COVID-19) raviks või ennetamiseks, ning nende ravimite tarnimist (COM(2020)0261 – C9-0185/2020 – 2020/0128(COD))P9_TC1-COD(2020)0128Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., mis käsitleb kliiniliste uuringute tegemist geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või neist koosnevate inimravimitega, mis on ette nähtud koroonaviirushaiguse (COVID-19) raviks või ennetamiseks, ning nende ravimite tarnimist | 166 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 8. juuli 2020

2021/C 371/15

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus elektroonilise kaubaveoteabe kohta (05142/1/2020 – C9-0103/2020 – 2018/0140(COD))

115

2021/C 371/16

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Helga Berger kontrollikoja liikmeks (C9-0129/2020 – 2020/0802(NLE))

116

2021/C 371/17

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektor (C9-0080/2020 – 2020/0905(NLE))

117

2021/C 371/18

P9_TA(2020)0180Määruse (EL) nr 1303/2013 muutmine seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega ***IEuroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega (COM(2020)0206 – C9-0145/2020 – 2020/0086(COD))P9_TC1-COD(2020)0086Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega

118

2021/C 371/19

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2454 seoses kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu (COM(2020)0201 – C9-0136/2020 – 2020/0084(CNS))

119

Neljapäev, 9. juuli 2020

2021/C 371/20

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autovedude sektoris reguleerivad erinormid ning muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrust (EL) nr 1024/2012 (05112/1/2020 – C9-0106/2020 – 2017/0121(COD))

123

2021/C 371/21

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (05114/1/2020 – C9-0104/2020 – 2017/0122(COD))

124

2021/C 371/22

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012 eesmärgiga kohandada neid autovedude sektoris toimunud arenguga (05115/1/2020 – C9-0105/2020 – 2017/0123(COD))

125

2021/C 371/23

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 19. juuni 2020. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 877/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (C(2020)04140 – 2020/2695(DEA))

126

2021/C 371/24

P9_TA(2020)0188Euroopa kodanikualgatus: COVID-19 puhanguga seoses sätestatavad ajutised meetmed, mis käsitlevad kogumis-, kontrollimis- ja läbivaatamisetappide tähtaegu ***IEuroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse seoses COVID-19 puhanguga ajutised meetmed, mis käsitlevad määrusega (EL) 2019/788 (Euroopa kodanikualgatuse kohta) ette nähtud kogumis-, kontrollimis- ja läbivaatamisetappide tähtaegu (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD))P9_TC1-COD(2020)0099Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., milles sätestatakse COVID-19 puhangust tingitud ajutised meetmed Euroopa kodanikualgatust käsitleva määrusega (EL) 2019/788 ettenähtud kogumis-, kontrollimis- ja läbivaatamisetappide tähtaegade kohta

128

Reede, 10. juuli 2020

2021/C 371/25

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse direktiive (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 seoses nende ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu (COM(2020)0198 – C9-0137/2020 – 2020/0082(CNS))

129

2021/C 371/26

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2020)0070 – C9-0079/2020 – 2020/0030(NLE))

134

2021/C 371/27

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5/2020 kohta – pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade toetamise jätkamine Jordaanias, Liibanonis ja Türgis seoses Süüria kriisiga (09060/2020 – C9-0189/2020 – 2020/2092(BUD))

161

2021/C 371/28

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2020. aastal, et jätkata Türgis pagulastele humanitaarabi andmist (COM(2020)0422) – C9-0162/2020 – 2020/2094(BUD))

163

2021/C 371/29

P9_TA(2020)0202Üleminekusätted COVID-19 kriisi mõjuga toimetulekuks (määruse (EL) 2016/1628 muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määruse (EL) 2016/1628 üleminekusätteid, et võimaldada toime tulla COVID-19 kriisi mõjuga (COM(2020)0233 – C9-0161/2020 – 2020/0113(COD))P9_TC1-COD(2020)0113Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse määruse (EL) 2016/1628 üleminekusätteid, et võimaldada toime tulla COVID-19 kriisi mõjuga

165

2021/C 371/30

P9_TA(2020)0203Kliiniliste uuringute tegemine geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või neist koosnevate inimravimitega, mis on ette nähtud koroonaviirushaiguse raviks või ennetamiseks, ning nende ravimite tarnimineEuroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kliiniliste uuringute tegemist geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või neist koosnevate inimravimitega, mis on ette nähtud koroonaviirushaiguse (COVID-19) raviks või ennetamiseks, ning nende ravimite tarnimist (COM(2020)0261 – C9-0185/2020 – 2020/0128(COD))P9_TC1-COD(2020)0128Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., mis käsitleb kliiniliste uuringute tegemist geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või neist koosnevate inimravimitega, mis on ette nähtud koroonaviirushaiguse (COVID-19) raviks või ennetamiseks, ning nende ravimite tarnimist

166

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

15.9.2021

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2020–2021

8.–10. juuli 2020. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

23. juuli 2020. aasta istung

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 8. juuli 2020

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/2

---

P9_TA(2020)0182

ELi laste rahvusvaheline ja riigisisene vanema poolt toime pandud röövimine Jaapanis

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta resolutsioon vanema poolt Jaapanis toime pandud ELi kodakondsusega laste rahvusvahelise ja riigisisese röövi kohta (2020/2621(RSP))

(2021/C 371/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklit 1,

| — | võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni artiklit 9,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni (edaspidi „1980. aasta Haagi konventsioon“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlevat 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni (edaspidi „1980. aasta Haagi konventsioon“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõikeid 1, 5 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõikeid 1, 5 ja 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 24, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 24,

| — | võttes arvesse 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni,

| — | võttes arvesse põhimõtteid, mida on rõhutatud Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2016. aasta resolutsioonis lapse parimate huvide kaitse kohta kogu ELis, lähtudes Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonidest (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhimõtteid, mida on rõhutatud Euroopa Parlamendi 28. aprilli 2016. aasta resolutsioonis lapse parimate huvide kaitse kohta kogu ELis, lähtudes Euroopa Parlamendile esitatud petitsioonidest (1),

| — | võttes arvesse lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi 2017. aasta suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi 2017. aasta suuniseid,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi laste õiguste koordinaatori rolli ja tegevust seoses vanema sooritatud lapseröövi ning hooldusõiguse ja suhtlusõigusega seotud vaidlustega, mis puudutavad ELi kodakondsusega lapsi Jaapanis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi laste õiguste koordinaatori rolli ja tegevust seoses vanema sooritatud lapseröövi ning hooldusõiguse ja suhtlusõigusega seotud vaidlustega, mis puudutavad ELi kodakondsusega lapsi Jaapanis,

| — | võttes arvesse 19.–20. veebruaril 2020 petitsioonikomisjoni koosolekul toimunud arutelusid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19.–20. veebruaril 2020 petitsioonikomisjoni koosolekul toimunud arutelusid,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2,

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjon arutas oma 19. veebruari 2020. aasta koosolekul petitsioone nr 0594/2019, 0841/2019, 0842/2019 ja 0843/2019 vanema sooritatud lapseröövide ja külastusõiguse kohta, mis puudutavad eri kodakondsusest paare, kus üks partner on ELi kodanik ja teine jaapani kodanik; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjon arutas oma 19. veebruari 2020. aasta koosolekul petitsioone nr 0594/2019, 0841/2019, 0842/2019 ja 0843/2019 vanema sooritatud lapseröövide ja külastusõiguse kohta, mis puudutavad eri kodakondsusest paare, kus üks partner on ELi kodanik ja teine jaapani kodanik;

| B. | arvestades, et neis petitsioonides väljendati muret seoses sellega, et Jaapan ei ole täitnud 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel tehtud kohtuotsuseid laste tagasitoomise kohta ning et puuduvad vahendid suhtlemis- ja külastusõiguse täitmise tagamiseks, mis takistab ELi vanematel säilitada sisulisi suhteid oma Jaapanis elavate lastega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et neis petitsioonides väljendati muret seoses sellega, et Jaapan ei ole täitnud 1980. aasta Haagi konventsiooni alusel tehtud kohtuotsuseid laste tagasitoomise kohta ning et puuduvad vahendid suhtlemis- ja külastusõiguse täitmise tagamiseks, mis takistab ELi vanematel säilitada sisulisi suhteid oma Jaapanis elavate lastega;

| C. | arvestades, et vanema sooritatud lapseröövi seni lahendamata juhtumeid, kus üks vanematest on ELi kodanik ja teine Jaapani kodanik, on murettekitavalt palju; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vanema sooritatud lapseröövi seni lahendamata juhtumeid, kus üks vanematest on ELi kodanik ja teine Jaapani kodanik, on murettekitavalt palju;

| D. | arvestades, et Jaapani õiguse kohaselt ei ole jagatud või ühine hooldusõigus võimalik; arvestades, et erinevate allikate kohaselt on lapserööv ränk lapse väärkohtlemise vorm; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Jaapani õiguse kohaselt ei ole jagatud või ühine hooldusõigus võimalik; arvestades, et erinevate allikate kohaselt on lapserööv ränk lapse väärkohtlemise vorm;

| E. | arvestades, et lapsest eraldi elava vanema juurdepääsu- või külastusõigused on Jaapanis väga piiratud või olematud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et lapsest eraldi elava vanema juurdepääsu- või külastusõigused on Jaapanis väga piiratud või olematud;

| F. | arvestades, et kõik liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni osalised; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kõik liikmesriigid on 1980. aasta Haagi konventsiooni ja ÜRO lapse õiguste konventsiooni osalised;

| G. | arvestades, et Jaapan ühines 1980. aasta Haagi konventsiooniga 2014. aastal ja on ÜRO lapse õiguste konventsiooni osaline alates 1994. aastast; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Jaapan ühines 1980. aasta Haagi konventsiooniga 2014. aastal ja on ÜRO lapse õiguste konventsiooni osaline alates 1994. aastast;

| H. | arvestades, et lastel, kellel on ELi kodakondsus ja kes elavad Jaapanis, peab olema õigus heaoluks vajalikule kaitsele ja hoolitsusele; arvestades, et nad võivad vabalt väljendada oma seisukohti; arvestades, et neid seisukohti tuleb võtta arvesse lapsega seotud küsimustes vastavalt tema vanusele ja küpsusele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lastel, kellel on ELi kodakondsus ja kes elavad Jaapanis, peab olema õigus heaoluks vajalikule kaitsele ja hoolitsusele; arvestades, et nad võivad vabalt väljendada oma seisukohti; arvestades, et neid seisukohti tuleb võtta arvesse lapsega seotud küsimustes vastavalt tema vanusele ja küpsusele;

| I. | arvestades, et vanematel lasub esmane vastutus lapse üleskasvatamise ja arendamise eest; arvestades, et konventsiooniosalised teevad kõik selleks, et tunnustataks põhimõtet, et lapse üleskasvatamise ja arendamise ees vastutavad mõlemad vanemad ühiselt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vanematel lasub esmane vastutus lapse üleskasvatamise ja arendamise eest; arvestades, et konventsiooniosalised teevad kõik selleks, et tunnustataks põhimõtet, et lapse üleskasvatamise ja arendamise ees vastutavad mõlemad vanemad ühiselt;

| J. | arvestades, et Jaapanis elavate ELi lastega seotud kõikide meetmete puhul tuleb esikohale seada lapse huvid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Jaapanis elavate ELi lastega seotud kõikide meetmete puhul tuleb esikohale seada lapse huvid;

| K. | arvestades, et igal Jaapanis elaval ELi lapsel peab olema õigus säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt oma mõlema vanemaga, kui see ei ole lapse huvidega vastuolus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et igal Jaapanis elaval ELi lapsel peab olema õigus säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt oma mõlema vanemaga, kui see ei ole lapse huvidega vastuolus;

| L. | arvestades, et konventsiooniosalised on kohustatud tagama, et last ei lahutata tema tahte vastaselt oma vanematest, välja arvatud juhtudel, kui pädevad asutused teevad kooskõlas kehtiva õiguse ja korraga ning kohtuliku läbivaatamise võimalusega otsuse, et selline lahutamine on lapse parimates huvides; arvestades, et niisugune otsus on vajalik erijuhtudel, näiteks siis, kui vanemad last väärkohtlevad või jätavad ta hooletusse või kui vanemad elavad lahus ja tuleb langetada otsus lapse elukoha suhtes; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et konventsiooniosalised on kohustatud tagama, et last ei lahutata tema tahte vastaselt oma vanematest, välja arvatud juhtudel, kui pädevad asutused teevad kooskõlas kehtiva õiguse ja korraga ning kohtuliku läbivaatamise võimalusega otsuse, et selline lahutamine on lapse parimates huvides; arvestades, et niisugune otsus on vajalik erijuhtudel, näiteks siis, kui vanemad last väärkohtlevad või jätavad ta hooletusse või kui vanemad elavad lahus ja tuleb langetada otsus lapse elukoha suhtes;

| M. | arvestades, et konventsiooniosalised on kohustatud austama ühest või mõlemast vanemast eraldatud lapse õigust säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt mõlema vanemaga, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus lapse parimate huvidega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et konventsiooniosalised on kohustatud austama ühest või mõlemast vanemast eraldatud lapse õigust säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt mõlema vanemaga, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus lapse parimate huvidega;

| N. | arvestades, et lapse õigeaegse tagasitoomise tagamiseks peavad kõik 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised vastavalt lepingujärgsetele kohustustele kehtestama siseriiklikke meetmeid ja õigusakte; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et lapse õigeaegse tagasitoomise tagamiseks peavad kõik 1980. aasta Haagi konventsiooni osalised vastavalt lepingujärgsetele kohustustele kehtestama siseriiklikke meetmeid ja õigusakte;

| O. | arvestades, et igal lapsel, kelle vanemad elavad eri riikides, peab olema õigus säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt mõlema vanemaga, välja arvatud erandjuhtudel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et igal lapsel, kelle vanemad elavad eri riikides, peab olema õigus säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt mõlema vanemaga, välja arvatud erandjuhtudel;

| P. | arvestades, et Prantsusmaa president Emmanuel Macron, Itaalia peaminister Giuseppe Conte ja Saksamaa liidukantsler Angela Merkel kõnelesid Jaapani peaministri Shinzo Abega Prantsusmaa, Itaalia ja Saksamaa lapsevanemate nimel ning Euroopa suursaadikud Jaapanis saatsid Jaapani justiitsministrile ühise kirja vanema sooritatud lapseröövide kohta; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Prantsusmaa president Emmanuel Macron, Itaalia peaminister Giuseppe Conte ja Saksamaa liidukantsler Angela Merkel kõnelesid Jaapani peaministri Shinzo Abega Prantsusmaa, Itaalia ja Saksamaa lapsevanemate nimel ning Euroopa suursaadikud Jaapanis saatsid Jaapani justiitsministrile ühise kirja vanema sooritatud lapseröövide kohta;

| Q. | arvestades, et 2019. aasta augustis esitasid lapsevanemad teise vanema poolt röövitud laste nimel ÜRO Inimõiguste Nõukogule ametliku kaebuse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2019. aasta augustis esitasid lapsevanemad teise vanema poolt röövitud laste nimel ÜRO Inimõiguste Nõukogule ametliku kaebuse;

| R. | arvestades, et parlamendi laste õiguste koordinaator on alates 2018. aastast abistanud vanemaid ning tõstatanud ELi kodanike konkreetseid küsimusi seoses vanema sooritatud lapseröövidega ning hooldus- ja juurdepääsuvaidlustega Jaapani ametiasutustega, sealhulgas Jaapani justiitsministriga 2018. aasta oktoobris ja Jaapani suursaadikuga ELi juures 2019. aasta mais; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et parlamendi laste õiguste koordinaator on alates 2018. aastast abistanud vanemaid ning tõstatanud ELi kodanike konkreetseid küsimusi seoses vanema sooritatud lapseröövidega ning hooldus- ja juurdepääsuvaidlustega Jaapani ametiasutustega, sealhulgas Jaapani justiitsministriga 2018. aasta oktoobris ja Jaapani suursaadikuga ELi juures 2019. aasta mais;

| S. | arvestades, et 6. märtsil 2020 saatis petitsioonikomisjon ja 5. veebruaril 2020 saatis parlamendi laste õiguste koordinaator kirja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Josep Borrellile, paludes lisada Jaapani 1980. aasta Haagi konventsioonist ja ÜRO lapse õiguste konventsioonist tulenevad rahvusvahelised kohustused ELi ja Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu raames korraldatava järgmise ühiskohtumise päevakorda; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 6. märtsil 2020 saatis petitsioonikomisjon ja 5. veebruaril 2020 saatis parlamendi laste õiguste koordinaator kirja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale Josep Borrellile, paludes lisada Jaapani 1980. aasta Haagi konventsioonist ja ÜRO lapse õiguste konventsioonist tulenevad rahvusvahelised kohustused ELi ja Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu raames korraldatava järgmise ühiskohtumise päevakorda;

| T. | arvestades, et ELi-Jaapani strateegilise partnerluse lepingu raames toimunud ühiskomitee teisel kohtumisel 31. jaanuaril 2020 kutsus EL Jaapanit üles parandama siseriiklikku õigusraamistikku ja selle tõhusat rakendamist, et tagada kohtuotsuste ja Jaapani rahvusvaheliste kohustuste, näiteks lapse õiguste konventsiooni ja 1980. aasta Haagi konventsiooni järgimine; arvestades, et EL rõhutas ka vajadust tagada lapse parimad huvid ja austada vanematele antud külastusõigust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELi-Jaapani strateegilise partnerluse lepingu raames toimunud ühiskomitee teisel kohtumisel 31. jaanuaril 2020 kutsus EL Jaapanit üles parandama siseriiklikku õigusraamistikku ja selle tõhusat rakendamist, et tagada kohtuotsuste ja Jaapani rahvusvaheliste kohustuste, näiteks lapse õiguste konventsiooni ja 1980. aasta Haagi konventsiooni järgimine; arvestades, et EL rõhutas ka vajadust tagada lapse parimad huvid ja austada vanematele antud külastusõigust;

| U. | arvestades, et petitsioonikomisjon saatis oma 19.–20. veebruari 2020. aasta koosoleku tulemuste põhjal Jaapani esindusele Euroopa Liidu juures kirja, milles nõudis tungivalt, et Jaapani ametivõimud järgiksid laste õigusi ja rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke aspekte käsitlevaid riiklikke ja rahvusvahelisi õigusakte; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et petitsioonikomisjon saatis oma 19.–20. veebruari 2020. aasta koosoleku tulemuste põhjal Jaapani esindusele Euroopa Liidu juures kirja, milles nõudis tungivalt, et Jaapani ametivõimud järgiksid laste õigusi ja rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke aspekte käsitlevaid riiklikke ja rahvusvahelisi õigusakte;

| 1. | väljendab muret laste olukorra pärast, kes kannatavad Jaapanis vanema sooritatud lapseröövi tõttu, ning asjaolu pärast, et asjakohaseid seadusi ja kohtuotsuseid ei täideta kõikjal; tuletab meelde, et ELi lastele Jaapanis tuleb tagada kaitse, mis on ette nähtud nende õigusi kaitsvates rahvusvahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib kahetsusega, et Jaapan, kes on ELi strateegiline partner, ei näi lapseröövi korral järgivat rahvusvahelisi norme; tuletab meelde, et riigi õigusraamistikku tuleks parandada näiteks selleks, et Jaapanis täidetaks tulemuslikult oma riigi ja teiste riikide kohtute otsuseid menetlustes, mis on seotud lapse tagasitoomist käsitleva 1980. aasta Haagi konventsiooniga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et laste inimõiguste põhimõtted sõltuvad Jaapani valitsuse riiklikust tegevusest; rõhutab, et vaja on mitmeid seadusandlikke ja mitteseadusandlikke meetmeid, et kaitsta muu hulgas lapse õigust mõlemale vanemale; nõuab tungivalt, et Jaapani ametivõimud jõustaksid tulemuslikult kohtuotsused, mis käsitlevad eraldi elavale vanemale antud suhtlemis- ja külastusõigust ning tema õigust säilitada sisuline kontakt Jaapanis elavate lastega; rõhutab, et need otsused tuleb alati teha lapse parimaid huve silmas pidades; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et lapseröövi juhtumid vajavad kiiret käsitlemist, kuna viivitamisel võivad olla pikaajalised negatiivsed tagajärjed lapsele ning lapse ja eraldi elava vanema tulevastele suhetele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu asjaolule, et vanema sooritatud lapserööv võib kahjustada lapse heaolu ja sellel võivad olla pikaajalised halvad tagajärjed; rõhutab, et lapserööv võib põhjustada vaimse tervise probleeme nii lapsele kui ka eraldi elavale vanemale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et 1980. aasta Haagi konventsiooni üks peamisi eesmärke on kaitsta lapsi vanema sooritatud lapseröövi kahjulike mõjude eest, kehtestades menetlused, millega tagatakse lapse kiire tagasitoomine riiki, kus ta vahetult enne röövimist elas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt parlamendi laste õiguste koordinaatori toetuse ja kaasatuse üle selle olukorra lahendamisse ning palub, et ta jätkaks petitsioonikomisjoniga koostööd petitsioonide esitajate tõstatatud juhtumite küsimuses; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et kõik lastekaitsesüsteemid peaksid hõlmama rahvusvahelisi ja piiriüleseid mehhanisme, mis arvestaksid piiriüleste konfliktide eripäradega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb ettepaneku luua koostoimes Haagi konverentsiga kodanikusõbralik Euroopa teabetoe platvorm, et abistada vanemaid piiriülestes perevaidlustes (nt viia lõpule e-õiguskeskkonna portaal, mis annab teavet vanemate sooritatud lapseröövide kohta kolmandates riikides ja muude lapse õiguste kohta); |
| --- | --- |

9.

| 10. | soovitab liikmesriikidel teha oma kodanikele kättesaadavaks usaldusväärse teabe kolmandate riikide perekonnaõiguse ja lapse õiguste kohta, sealhulgas hoiatusteated raskuste kohta, millega nad võivad sellistes riikides nagu Jaapan abielulahutuse või lahuselu korral kokku puutuda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt, et komisjon on lubanud tõstatada seda teemat igal võimalikul foorumil, sealhulgas ELi-Jaapani strateegilise partnerluse lepingu ühiskomitees; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja lisaks selle küsimuse ELi ja Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu raames toimuva järgmise kohtumise päevakorda; kutsub Jaapani ametivõime üles oma karistus- ja tsiviilseadustikke kohaldama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et 1980. aasta Haagi konventsiooni kohaselt on Jaapani ametiasutused kohustatud tagama, et keskasutused täidavad oma kohustusi, mis on sätestatud konventsiooni artiklites 6 ja 7, sealhulgas abistavad eraldi elavaid vanemaid kontakti säilitamisel lastega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et Jaapani ametiasutused peavad järgima konsulaarsuhete Viini konventsiooni sätteid, et liikmesriikide esindajad saaksid täita oma konsulaarkohustusi, eelkõige juhul, kui kaalul on lapse parimate huvide ja tema vanema (st ELi kodaniku) õiguste kaitse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et vanema suhtlemis- ja külastusõiguse piiramine või täielik keelamine on vastuolus ÜRO lapse õiguste konventsiooni artikliga 9; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub, et komisjon ja nõukogu tuletaksid meelde ÜRO lapse õiguste konventsiooni osaliste kohustusi, eelkõige lapse õigust säilitada regulaarsed isiklikud suhted ja otsene kontakt mõlema vanemaga, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus lapse parimate huvidega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub sellega seoses Jaapani ametivõime üles järgima rahvusvahelisi soovitusi vajalike muudatuste tegemiseks riigi õigussüsteemis ja kehtestama jagatud või ühise hooldusõiguse võimaluse pärast vanemate suhte lõpetamist, et viia siseriiklikud õigusaktid kooskõlla oma rahvusvaheliste kohustustega ning tagada, et külastus- ja juurdepääsuõigus oleks kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsioonist tulenevate kohustustega; palub Jaapani ametivõimudel täita oma kohustusi seoses ÜRO lapse õiguste konventsiooniga, mille nad ratifitseerisid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub Jaapani ametivõime üles parandama koostööd ELiga ning võimaldama eraldi elavatel vanematel kohtuotsusega antud juurdepääsu- ja külastusõigust ka tegelikult kasutada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub, et komisjon pööraks erilist tähelepanu kõikidelt riikliku ja ELi tasandi huvirühmadelt saadud soovitustele piiriülese vahendamise kohta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et suurendataks rahvusvahelist koostööd liikmesriikide vahel ja kolmandate riikidega, et rakendada kõiki lastekaitset käsitlevaid rahvusvahelisi õigusakte ja eelkõige 1980. aasta Haagi konventsiooni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toonitab, et kohtuotsusele järgneva olukorra nõuetekohane järelevalve on määrava tähtsusega, sealhulgas ka siis, kui see hõlmab kontakti lapsevanematega; kutsub liikmesriike üles teavitama välisministeeriumide ja Jaapani saatkondade veebisaitide kaudu lapseröövi ohust selles riigis ning Jaapani ametiasutuste käitumisest selles küsimuses; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub nõukogu üles tõhustama koostööd liikmesriikides loodud piiriülese toimega lapseröövi hoiatussüsteemide vahel, töötama koos komisjoniga, et luua kadunud lastest teavitamise mehhanisme, kui need puuduvad, ning andma lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevate komisjoni suuniste alusel aru koostöölepingute sõlmimisest, mis käsitlevad piiriüleseid lapserööve; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles tegema ühiseid jõupingutusi ja lisama selle küsimuse kõigi Jaapaniga peetavate kahe- või mitmepoolsete kohtumiste päevakorda, et avaldada Jaapani ametivõimudele survet lastekaitset käsitlevatest rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate kohustuste täielikuks täitmiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  ELT C 66, 21.2.2018, lk 2.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/6

---

P9_TA(2020)0183

Intellektipuudega inimeste ja nende perede õigused COVID-19 kriisi ajal

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta resolutsioon intellektipuudega inimeste ja nende perede õiguste kohta COVID-19 kriisi ajal (2020/2680(RSP))

(2021/C 371/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 9, 10, 19, 165, 166, 168 ja artikli 216 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 9, 10, 19, 165, 166, 168 ja artikli 216 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 3, 14, 20, 21, 26 ja 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 1, 3, 14, 20, 21, 26 ja 35,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, eelkõige selle artikli 4 lõiget 3 ja artikleid 11, 24, 25 ja 28, kooskõlas nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusega 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, eelkõige selle artikli 4 lõiget 3 ja artikleid 11, 24, 25 ja 28, kooskõlas nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusega 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1),

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 17. põhimõtet puuetega inimeste kaasamise kohta, 3. põhimõtet võrdsete võimaluste kohta ja 10. põhimõtet tervisliku, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkonna ning isikuandmete kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 17. põhimõtet puuetega inimeste kaasamise kohta, 3. põhimõtet võrdsete võimaluste kohta ja 10. põhimõtet tervisliku, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkonna ning isikuandmete kaitse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, mida EL on kohustunud ellu viima, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, mida EL on kohustunud ellu viima,

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2,

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud petitsiooni nr 0470/2020, milles väljendatakse muret intellektipuudega inimeste ja nende perekondade õiguste pärast COVID-19 kriisi ajal ning kutsutakse ELi üles tagama, et kriisi ajal ja järel võetud meetmed oleksid kooskõlas nii puuetega inimeste õiguste konventsiooni kui ka põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud petitsiooni nr 0470/2020, milles väljendatakse muret intellektipuudega inimeste ja nende perekondade õiguste pärast COVID-19 kriisi ajal ning kutsutakse ELi üles tagama, et kriisi ajal ja järel võetud meetmed oleksid kooskõlas nii puuetega inimeste õiguste konventsiooni kui ka põhiõiguste hartaga;

| B. | arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni kui esimese ELi ja selle 28 liikmesriigi poolt ratifitseeritud rahvusvahelise inimõigustealase lepingu artiklis 11 on sätestatud, et konventsiooni osalisriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada puuetega inimeste kaitse ja ohutus ohuolukordades ja humanitaarhädaolukordades; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni kui esimese ELi ja selle 28 liikmesriigi poolt ratifitseeritud rahvusvahelise inimõigustealase lepingu artiklis 11 on sätestatud, et konventsiooni osalisriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada puuetega inimeste kaitse ja ohutus ohuolukordades ja humanitaarhädaolukordades;

| C. | arvestades, et meetmed, mida valitsused võtavad erandlikel asjaoludel, nagu suured tervishoiukriisid, humanitaarkriisid ja loodusõnnetused, peaksid alati austama iga üksikisiku põhiõigusi ega tohi diskrimineerida teatavaid rühmi, näiteks puuetega inimesi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meetmed, mida valitsused võtavad erandlikel asjaoludel, nagu suured tervishoiukriisid, humanitaarkriisid ja loodusõnnetused, peaksid alati austama iga üksikisiku põhiõigusi ega tohi diskrimineerida teatavaid rühmi, näiteks puuetega inimesi;

| D. | arvestades, et COVID-19 kriis mõjutab intellektipuudega inimesi tõenäolisemalt, kuna neil on raskem saada teavet nakkuse ennetamise ja hügieeni kohta, nad sõltuvad füüsilisest kontaktist tugiisikutega, elavad sageli hoolekandeasutustes või kogukonnapõhisel hooldusel ning kuna mõne puude puhul esineb neil ka muid seotud terviseprobleeme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et COVID-19 kriis mõjutab intellektipuudega inimesi tõenäolisemalt, kuna neil on raskem saada teavet nakkuse ennetamise ja hügieeni kohta, nad sõltuvad füüsilisest kontaktist tugiisikutega, elavad sageli hoolekandeasutustes või kogukonnapõhisel hooldusel ning kuna mõne puude puhul esineb neil ka muid seotud terviseprobleeme;

| E. | arvestades, et ranged liikumispiirangud mõjutavad intellektipuudega inimesi eriti tugevasti; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ranged liikumispiirangud mõjutavad intellektipuudega inimesi eriti tugevasti;

| F. | arvestades, et COVID-19 kriis ja liikumispiirangud paljastavad jätkuva sotsiaalse segregatsiooni ning intellektipuudega inimeste diskrimineerimise; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et COVID-19 kriis ja liikumispiirangud paljastavad jätkuva sotsiaalse segregatsiooni ning intellektipuudega inimeste diskrimineerimise;

| G. | arvestades, et eristatud andmete kättesaadavus, mis võimaldaksid kindlaks teha pandeemia mõju intellektipuudega inimestele, on piiratud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eristatud andmete kättesaadavus, mis võimaldaksid kindlaks teha pandeemia mõju intellektipuudega inimestele, on piiratud;

| H. | arvestades, et on teatatud, et mõnes liikmesriigis on intellektipuudega inimestele keeldutud arstiabi andmast, nad on hoolekandeasutustesse suletud ja sotsiaalselt eraldatud, pereliikmed ei saa neid külastada ja nad ei saa naasta oma sugulaste juurde, ning et kehtestatud on diskrimineerivad triaažisuunised; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et on teatatud, et mõnes liikmesriigis on intellektipuudega inimestele keeldutud arstiabi andmast, nad on hoolekandeasutustesse suletud ja sotsiaalselt eraldatud, pereliikmed ei saa neid külastada ja nad ei saa naasta oma sugulaste juurde, ning et kehtestatud on diskrimineerivad triaažisuunised;

| I. | arvestades, et intellektipuudega inimestele mõeldud struktuurid, nagu päevakeskused või koolid, on ajutiselt suletud ja on tekkinud hädaolukorrad, kus perekonnad on sunnitud intellektipuudega sugulaste eest ise hoolitsema; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et intellektipuudega inimestele mõeldud struktuurid, nagu päevakeskused või koolid, on ajutiselt suletud ja on tekkinud hädaolukorrad, kus perekonnad on sunnitud intellektipuudega sugulaste eest ise hoolitsema;

| J. | arvestades, et COVID-19 kriis on näidanud, et kaasava hariduse kontseptsiooni ei ole veel ellu viidud; arvestades, et paljudes liikmesriikides ei ole intellektipuudega õppijad saanud liikumispiirangute ajal õppimist jätkata; arvestades, et perekonnad ei saa toetust intellektipuudega õppijate hariduse tagamiseks, eelkõige seoses digitaalse ja uuendusliku tehnoloogia ning kaugõpperakenduste juurdepääsetavusega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et COVID-19 kriis on näidanud, et kaasava hariduse kontseptsiooni ei ole veel ellu viidud; arvestades, et paljudes liikmesriikides ei ole intellektipuudega õppijad saanud liikumispiirangute ajal õppimist jätkata; arvestades, et perekonnad ei saa toetust intellektipuudega õppijate hariduse tagamiseks, eelkõige seoses digitaalse ja uuendusliku tehnoloogia ning kaugõpperakenduste juurdepääsetavusega;

| K. | arvestades, et tehnoloogial võib olla tähtis roll puuetega inimestele, nende vanematele, juhendajatele ja hooldajatele kvaliteetse toe pakkumisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tehnoloogial võib olla tähtis roll puuetega inimestele, nende vanematele, juhendajatele ja hooldajatele kvaliteetse toe pakkumisel;

| L. | arvestades, et on teatatud märkimisväärsest kaitsevahendite puudusest puuetega inimeste, eriti hoolekandeasutustes elavate inimeste, nende hooldajate ja töötajate jaoks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on teatatud märkimisväärsest kaitsevahendite puudusest puuetega inimeste, eriti hoolekandeasutustes elavate inimeste, nende hooldajate ja töötajate jaoks;

| M. | arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõikes 3 nõutakse, et osalisriigid konsulteeriksid tihedalt puuetega inimestega, sealhulgas puuetega lastega, ja kaasaksid neid nende esindusorganisatsioonide kaudu aktiivselt kõigisse neid mõjutavatesse otsustusprotsessidesse; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 4 lõikes 3 nõutakse, et osalisriigid konsulteeriksid tihedalt puuetega inimestega, sealhulgas puuetega lastega, ja kaasaksid neid nende esindusorganisatsioonide kaudu aktiivselt kõigisse neid mõjutavatesse otsustusprotsessidesse;

| N. | arvestades, et EL ja liikmesriigid peaksid konsulteerima puuetega inimeste organisatsioonidega ja neid aktiivselt kaasama COVID-19 pandeemiale reageerimisse, mis võiks vastasel juhul viia nende põhiõigusi rikkuvate meetmete vastuvõtmiseni; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL ja liikmesriigid peaksid konsulteerima puuetega inimeste organisatsioonidega ja neid aktiivselt kaasama COVID-19 pandeemiale reageerimisse, mis võiks vastasel juhul viia nende põhiõigusi rikkuvate meetmete vastuvõtmiseni;

| O. | arvestades, et Euroopa Ombudsman on teinud Euroopa Komisjonile ettepaneku koguda teavet selle kohta, kuidas COVID-19 kriis on mõjutanud komisjoni puuetega töötajaid ja milliseid mõistlikke abinõusid on võetud nende vajaduste täitmiseks, ning teha kindlaks, kas mõnda leitud ja ette nähtud lahendust saab kasutada selleks, et lihtsustada puuetega inimeste suhtlust ELi haldusasutustega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Ombudsman on teinud Euroopa Komisjonile ettepaneku koguda teavet selle kohta, kuidas COVID-19 kriis on mõjutanud komisjoni puuetega töötajaid ja milliseid mõistlikke abinõusid on võetud nende vajaduste täitmiseks, ning teha kindlaks, kas mõnda leitud ja ette nähtud lahendust saab kasutada selleks, et lihtsustada puuetega inimeste suhtlust ELi haldusasutustega;

| 1. | tunneb suurt muret selle pärast, et COVID-19 kriis avaldab intellektipuudega ja muude vaimse tervise probleemidega inimestele ja nende peredele ebaproportsionaalselt suurt mõju ning tekitab lisakoormust nende eest hoolitsevatele pereliikmetele, kellest paljud on naised; rõhutab, et puuetega inimesed ei tohiks liikumispiirangute etapist väljumisel sattuda veel suuremasse isolatsiooni ning et nendega tuleks selles etapis tegeleda eelisjärjekorras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et liikumispiirangud on tõsine probleem mitte ainult intellektipuudega inimestele, vaid ka kõigile vaimuhaigusega inimestele, sest isoleeritus ainult süvendab probleeme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et ranged liikumispiirangud mõjuvad puuetega inimestele eriti halvasti ning et ametiasutused peavad ilmutama suuremat paindlikkust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab karmilt hukka intellektipuudega inimeste mis tahes meditsiinilise diskrimineerimise; tuletab meelde, et liikmesriikide asjakohased meetmed peavad olema kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ning tagama võrdse ja mittediskrimineeriva juurdepääsu tervishoiu- ja sotsiaalteenustele; rõhutab, et intellektipuudega või vaimuhaigusega inimesed väärivad sama ravi nagu kõik teised COVID-19 põdevad inimesed, sealhulgas intensiivravi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et meditsiinilised suunised peavad olema mittediskrimineerivad ning järgima rahvusvahelist õigust ja kehtivaid eetilisi suuniseid hoolduse kohta hädaolukordade, tervishoiukriiside ja loodusõnnetuste korral; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et intellektipuudega inimestele tuleb liikumispiirangute ajal tagada tugiteenused, isiklik abi, füüsiline juurdepääs ja suhtlus, võttes selleks kasutusele uuenduslikud tervishoiuteenuste osutamise meetodid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et igas liikmesriigis kogutaks andmeid intellektipuudega inimeste kohtlemise kohta haiglates, hoolekandeasutustes ja kogukonnapõhiste teenuste osutamisel ning puuetega inimeste suremuse kohta, et hinnata, kas puuetega inimesed saavad COVID-19 kriisi ajal piisavat kaitset, tervishoidu ja toetust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et liikumispiirangud mõjutavad tugevasti intellektipuudega inimeste ja nende sugulaste vaimset tervist ning et asjakohaseid meetmeid tuleks kohandada intellektipuudega inimeste vajadustele, et tagada nende heaolu ja iseseisev elu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et igal inimesel on õigus iseseisvale elule ja õigus saada viivitamata, korrektselt ja kättesaadavas vormis teavet pandeemia ning teda ja tema perekonda mõjutavate meetmete kohta; nõuab, et kõik rahvatervist puudutavad teated oleksid puuetega inimestele kättesaadavad ja et neid edastataks lihtsas sõnastuses, mitmesugustes traditsioonilistes ja digitaalsetes vormingutes ning nende riigis kasutatavas viipekeeles; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnistab, et COVID-19 ajal tekkinud olukord annab selgelt märku, et sellele elanikkonnarühmale tuleb rohkem tähelepanu pöörata; mõistab, et see tähelepanu peab väljenduma usaldusväärsetes riiklikes tervishoiuteenustes; nõuab, et kaalutaks nende teenuste tugevdamist ELi tasandi rahastamise kaudu, kui see on asjakohane ja võimalik; rõhutab asjakohase tervishoiupoliitika tähtsust liikmesriikides; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et tähtis on kõrvaldada tõkked, mis takistavad intellektipuudega inimeste juurdepääsu tervishoiuteenustele ja hügieenitoodetele, ning kaaluda mõistlikke abinõusid, et võimaldada neil kaugtööd teha; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia on paljastanud suured puudused paljude ühiskonna riskirühmade toetussüsteemides; rõhutab, et intellektipuudega inimeste järkjärguline üleminek asutusepõhiselt hoolduselt kogukonnapõhistele teenustele peaks olema prioriteet; rõhutab, et investeerimisfondid peaksid toetama individuaalsete tugiteenuste osutamist, kuna paljud nende teenuste osutajad on pandeemia ajal ja pärast seda rängalt kannatanud ning on oht, et nad lõpetavad määramata ajaks tegevuse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles võtma lisameetmeid oluliste investeeringute ja vahendite mobiliseerimiseks, et tagada hooldus- ja tugiteenuste järjepidevus kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada võimalike tulevaste ohuolukordade või humanitaarhädaolukordade ja loodusõnnetuste puhuks ühised protokollid, mis põhineksid COVID-19 kriisist saadud õppetundidel, sealhulgas vajalike kaitsevahendite, teabematerjalide ja koolituse pakkumine tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandetöötajatele ning reguleerivatele asutustele, võttes alati arvesse puuetega inimeste erivajadusi ja -olukorda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid konsulteeriksid tulevasele kriisile reageerimiseks meetmeid võttes puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonidega ning neid algusest peale kaasaksid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jälgima, kas tervishoiu- ja sotsiaalteenused on kestlikud ja teenuste osutamise uute vormidega kohandatavad; nõuab, et neile teenustele ELi rahaliste vahendite eraldamisel edendataks tõelist sotsiaalset kaasatust, keskendudes teenustele, mis pakuvad pigem kogukonnapõhist eluviisi kui hoolekandeasutusse paigutamist; rõhutab, kui oluline on tagada, et tervishoiule juurdepääsul ei oleks rahalisi takistusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni üles esitama põhjalikku, ulatuslike eesmärkidega ja pikaajalist 2020. aasta järgset Euroopa puuetega inimeste strateegiat, kus võetaks arvesse ka COVID-19 kriisist saadud õppetunde; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab vajadust järgida intellektipuudega õppijatele kättesaadavate ressursside arendamisel universaaldisaini põhimõtteid, võttes arvesse digitaalse ja uuendusliku tehnoloogia ja rakenduste pakutavaid võimalusi, ning pakkuda kaugõpet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab komisjonile meelde digitehnoloogia ja -rakenduste kasutamata potentsiaali puuetega inimeste iseseisva elu edendamisel; nõuab sellise tehnoloogia ja rakenduste paremat kasutamist võimalike tulevaste ohuolukordade, humanitaarhädaolukordade või loodusõnnetuste korral; rõhutab, kui oluline on avatud litsentsiga allikate kättesaadavus internetis ning õpetajate oskuste täiendamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamise alal; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub liikmesriike üles pakkuma intellektipuudega inimestele psühholoogilist tuge, et leevendada liikumispiirangute mõju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub liikmesriike üles tagama intellektipuudega inimestele õiguskaitsevahendeid, pöörates erilist tähelepanu selliste juhtumite ennetavale kindlakstegemisele, kus intellektipuudega inimestel, kellel puudub õigus- ja teovõime, ei ole juurdepääsu või piisavat juurdepääsu oma seaduslikule eestkostjale, et tagada oma õigused; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

---

Reede, 10. juuli 2020

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/10

---

P9_TA(2020)0190

Euroopa Investeerimispanga finantstegevus – 2019. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kohta – 2019. aasta aruanne (2019/2126(INI))

(2021/C 371/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhikirja kohta,

| — | võttes arvesse EIP veebisaidil avaldatud EIP grupi 2019. aasta tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP veebisaidil avaldatud EIP grupi 2019. aasta tegevuskava,

| — | võttes arvesse EIP 2018. aasta tegevusaruannet „Opportunity Delivered“ (Teostatud võimalused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 2018. aasta tegevusaruannet „Opportunity Delivered“ (Teostatud võimalused),

| — | võttes arvesse EIP 2018. aasta finantsaruannet ja statistilist aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 2018. aasta finantsaruannet ja statistilist aruannet,

| — | võttes arvesse 2019. aastal avaldatud EIP aruannet „EIB operations inside the European Union – Annual report 2018“ (EIP tegevus Euroopa Liidus – 2018. aasta aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aastal avaldatud EIP aruannet „EIB operations inside the European Union – Annual report 2018“ (EIP tegevus Euroopa Liidus – 2018. aasta aruanne),

| — | võttes arvesse 2019. aastal avaldatud EIP aruannet „The EIB outside the European Union – Financing with global impact – Annual report 2018“ (EIP väljaspool Euroopa Liitu – globaalse mõjuga rahastamine – 2018. aasta aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aastal avaldatud EIP aruannet „The EIB outside the European Union – Financing with global impact – Annual report 2018“ (EIP väljaspool Euroopa Liitu – globaalse mõjuga rahastamine – 2018. aasta aruanne),

| — | võttes arvesse 2019. aastal avaldatud EIP aruannet „Annual Report 2018: European Investment Advisory Hub“ (Euroopa investeerimisnõustamise keskus – 2018. aasta aruanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2019. aastal avaldatud EIP aruannet „Annual Report 2018: European Investment Advisory Hub“ (Euroopa investeerimisnõustamise keskus – 2018. aasta aruanne),

| — | võttes arvesse uut kliimastrateegiat ja uut energiasektori laenupoliitikat, mille EIP võttis vastu 2019. aasta novembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uut kliimastrateegiat ja uut energiasektori laenupoliitikat, mille EIP võttis vastu 2019. aasta novembris,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2396, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/2396, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani soovitust juhtumi 146/2017/DR puhul, mis puudutas seda, kuidas Euroopa Investeerimispank käsitles kaebust enda rahastatud projekti keskkonna-, tervishoiu- ja ohutusnõuete rikkumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani soovitust juhtumi 146/2017/DR puhul, mis puudutas seda, kuidas Euroopa Investeerimispank käsitles kaebust enda rahastatud projekti keskkonna-, tervishoiu- ja ohutusnõuete rikkumise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta teatist „Kestliku Euroopa investeerimiskava. Euroopa rohelise kokkuleppe investeerimiskava“ (COM(2020)0021),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta ettepanekut võtta vastu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (COM(2020)0022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. jaanuari 2020. aasta ettepanekut võtta vastu määrus, millega asutatakse õiglase ülemineku fond (COM(2020)0022),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2018. aasta teatist „Tegevuskava: Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2018. aasta teatist „Tegevuskava: Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (COM(2018)0097),

| — | võttes arvesse EIP majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatust,

| — | võttes arvesse EIP 7. oktoobri 2016. aasta heakskiitu Pariisi kokkuleppe ratifitseerimisele ELi poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 7. oktoobri 2016. aasta heakskiitu Pariisi kokkuleppe ratifitseerimisele ELi poolt,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi Ursula von der Leyeni avakõnet 16. juulil 2019. aastal toimunud Euroopa Parlamendi täiskogu istungil Strasbourgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi kandidaadi Ursula von der Leyeni avakõnet 16. juulil 2019. aastal toimunud Euroopa Parlamendi täiskogu istungil Strasbourgis,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni kõnet 11. detsembril 2019 parlamendi täiskogu istungil Brüsselis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendi Ursula von der Leyeni kõnet 11. detsembril 2019 parlamendi täiskogu istungil Brüsselis,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0081/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0081/2020),

| A. | arvestades ELi toimimise lepingu artiklit 309 ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat, mille kohaselt EIP peab aitama kaasa liidu eesmärkide saavutamisele, ning arvestades EIP põhikirja artiklit 18, mille kohaselt ta peab kasutama oma vahendeid võimalikult ratsionaalselt liidu huvides; arvestades, et see hõlmab Pariisi kliimakokkuleppe ning ELi toimimise lepingu artiklites 11 ja 191 sätestatud liidu keskkonnakaitsekohustuste järgimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades ELi toimimise lepingu artiklit 309 ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat, mille kohaselt EIP peab aitama kaasa liidu eesmärkide saavutamisele, ning arvestades EIP põhikirja artiklit 18, mille kohaselt ta peab kasutama oma vahendeid võimalikult ratsionaalselt liidu huvides; arvestades, et see hõlmab Pariisi kliimakokkuleppe ning ELi toimimise lepingu artiklites 11 ja 191 sätestatud liidu keskkonnakaitsekohustuste järgimist;

| B. | arvestades, et peamised reitinguagentuurid on andnud EIP võlakirjadele AAA-reitingu, muu hulgas seetõttu, et EIP kuulub liikmesriikidele ja tema riskijuhtimispoliitika on usaldusväärne; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et peamised reitinguagentuurid on andnud EIP võlakirjadele AAA-reitingu, muu hulgas seetõttu, et EIP kuulub liikmesriikidele ja tema riskijuhtimispoliitika on usaldusväärne;

| C. | arvestades, et EIP säilitas 2018. aastal kasumlikkuse 2,3 miljardi euro suuruse netoülejäägiga; arvestades, et EIP grupp peaks säilitama oma suure krediidivõimelisuse ning tugeva ja kvaliteetse varaportfelli; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EIP säilitas 2018. aastal kasumlikkuse 2,3 miljardi euro suuruse netoülejäägiga; arvestades, et EIP grupp peaks säilitama oma suure krediidivõimelisuse ning tugeva ja kvaliteetse varaportfelli;

| D. | arvestades, et EIP kui maailma suurim mitmepoolne laenuvõtja ja -andja, kelle omanikud on ELi liikmesriigid ühiselt, on rahastamisvahendite rakendamisel koostöös riiklike ja mitmepoolsete finantseerimisasutustega ELi jaoks enesestmõistetav partner; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EIP kui maailma suurim mitmepoolne laenuvõtja ja -andja, kelle omanikud on ELi liikmesriigid ühiselt, on rahastamisvahendite rakendamisel koostöös riiklike ja mitmepoolsete finantseerimisasutustega ELi jaoks enesestmõistetav partner;

| E. | arvestades, et EIP grupp on aluslepingu kohaselt kohustatud aitama mitmesuguste investeerimisvahendite, nt laenude, omakapitali, tagatiste, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenustega kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EIP grupp on aluslepingu kohaselt kohustatud aitama mitmesuguste investeerimisvahendite, nt laenude, omakapitali, tagatiste, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenustega kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule;

| F. | arvestades, et komisjoni hinnangul on ELi 2030. aasta eesmärkide saavutamiseks vajalik iga-aastane investeering 1 115 miljardit eurot (2); arvestades, et komisjoni kestliku Euroopa investeerimiskava eesmärk on teha järgmisel kümnendil kättesaadavaks triljoni euro väärtuses investeeringuid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjoni hinnangul on ELi 2030. aasta eesmärkide saavutamiseks vajalik iga-aastane investeering 1 115 miljardit eurot (2); arvestades, et komisjoni kestliku Euroopa investeerimiskava eesmärk on teha järgmisel kümnendil kättesaadavaks triljoni euro väärtuses investeeringuid;

| G. | arvestades, et kestlike investeeringute tootlus on tavaliselt tavapärastest investeeringutest suurem ning seetõttu kipuvad mahud olema tagasihoidlikud, samas on aga nendega seotud riskid suuremad; arvestades, et kestlike finantstoodete turgude likviidsust tuleb suurendada ja seda saab teha ainult toodete arvu suurendamisega turul; rõhutab, et ei saa eeldada, et erasektor üksi saavutab kriitilise massi, ning et avalik sektor peab olema kestliku finantsvara turgudel rohkem esindatud ja suurendama oma turuosa, aidates seeläbi vähendada riske ja tootlust ning suurendada turul osalemist ja likviidsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kestlike investeeringute tootlus on tavaliselt tavapärastest investeeringutest suurem ning seetõttu kipuvad mahud olema tagasihoidlikud, samas on aga nendega seotud riskid suuremad; arvestades, et kestlike finantstoodete turgude likviidsust tuleb suurendada ja seda saab teha ainult toodete arvu suurendamisega turul; rõhutab, et ei saa eeldada, et erasektor üksi saavutab kriitilise massi, ning et avalik sektor peab olema kestliku finantsvara turgudel rohkem esindatud ja suurendama oma turuosa, aidates seeläbi vähendada riske ja tootlust ning suurendada turul osalemist ja likviidsust;

| H. | arvestades, et EIP-l on oluline roll ELi kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamise strateegias, mis on komisjoni sõnul praeguse põlvkonna jaoks määrava tähtsusega ülesanne, ning et praeguste 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks on igal aastal vaja 260 miljardi euro ulatuses lisainvesteeringuid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EIP-l on oluline roll ELi kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamise strateegias, mis on komisjoni sõnul praeguse põlvkonna jaoks määrava tähtsusega ülesanne, ning et praeguste 2030. aasta kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks on igal aastal vaja 260 miljardi euro ulatuses lisainvesteeringuid;

| I. | arvestades, et jätkuvat tähelepanu tuleks pöörata EIP grupi tulemuspoliitika ning haldamise, juhtimise ja läbipaistvusega seotud parimate tavade arendamisele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et jätkuvat tähelepanu tuleks pöörata EIP grupi tulemuspoliitika ning haldamise, juhtimise ja läbipaistvusega seotud parimate tavade arendamisele;

Üldised nõuanded

| 1. | rõhutab, kui oluline on EIP tegevus liidu pangana, et suurendada praegu ELis tehtavate investeeringute määra, mis on alla ajaloolise keskmise ja millest ei piisa ELi kestlikkust puudutavate, majanduslike, sotsiaalsete ja töökohtade loomise eesmärkide täitmiseks ning piirkondliku ühtekuuluvuse, innovatsiooni ja konkurentsivõime saavutamiseks ELi tasandil, ega ka kohaliku tasandi, sealhulgas kodanike vajadustele vastavate kohalike omavalitsuste rahastamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab, et EL ja liikmesriigid peaksid rohkem investeerima kliimamuutuste vastasesse võitlusesse, digirevolutsiooni ja avalikesse teenustesse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt ELi koordineeritud reageerimise üle COVID-19 pandeemiale ja kordab vajadust võtta kiireloomulisi meetmeid meie majanduse ümberkujundamiseks ning kriisi sotsiaalse ja majandusliku mõju leevendamiseks; väljendab erilist heameelt EIP-le antud rolli üle ELi majanduse toetamisel Euroopa tagatisfondi, läbivaadatud InvestEU programmi, õiglase ülemineku mehhanismi ja maksevõime toetamise rahastamisvahendi kaudu; toonitab, et see roll on eriti oluline VKEde ja enim mõjutatud sektorite jaoks; kutsub samal ajal EIPd üles täitma oma kohustust viia kõik oma meetmed kooskõlla ELi eesmärgiga saavutada hiljemalt 2050. aastaks kliimaneutraalsus; võtab teadmiseks EIP seisukohta väljendava 15. juuni 2020. aasta dokumendi kliimapanga tegevuskava kohta ning kordab oma nõudmist võtta ambitsioonikaid meetmeid ja seada selged eesmärgid, eelkõige nii, et toetuse tingimuseks seatakse järkjärgulise lõpetamise meetmed kooskõlas ELi CO2-heite vähendamise eesmärkidega 2050. aastaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib maailma halvenevat majanduskliimat, kus SKP reaalkasv on aeglustunud ja ülemaailmsed probleemid suurendavad ebakindlust; täheldab investeeringute madalat taset ELis viimase kümne aasta jooksul; nõuab suuremaid avaliku ja erasektori investeeringuid ELis riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks EIP 2019.–2020. aasta investeerimisaruande, milles rõhutatakse ELi ees seisvaid konkurentsivõimega seotud probleeme, nagu suurenev ebavõrdsus ja investeeringute ebapiisav tase, eelkõige kliimaga seotud teadus- ja arendustegevuses ning digitaliseerimises, mis ohustavad Euroopa majanduslikku tulevikku; nõuab tungivalt, et EIP teeks kõik endast oleneva, et neid küsimusi oma tegevuses käsitleda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et 2018. aastal investeeris EIP 854 projekti 64 miljardit eurot; märgib, et EIP järgib usaldatavusnõuete täitmise põhimõtet ja viivislaene on ainult 0,3 %; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kordab, et EIP rahastamise geograafiline jaotus tuleb muuta tasakaalustatumaks; nõuab, et EIP tegeleks süsteemsete puudustega, mis takistavad teatavatel piirkondadel või riikidel tema finantstegevust täielikult ära kasutada, muu hulgas tugevdades jõupingutusi laenutegevuse laiendamiseks, pakkudes tehnilist abi ja nõustamist, eelkõige madala investeerimisvõimega piirkondades, ning andes nõu projektide väljatöötamiseks, et edendada kaasavat majanduskasvu ning majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset lähenemist ja ühtekuuluvust, ning võttes arvesse EIP rahastamise nõudlusest lähtuvat olemust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub EIPd üles etendama olulist rolli kestliku rahanduse tõhustamisel nii Euroopas kui ka väljaspool seda ning seadma oma laenutegevuse kaudu prioriteediks ÜRO 2030. aasta kestliku arengu tegevuskava 17 kestliku arengu eesmärgi rakendamise, tehes veelgi rohkem investeeringuid sotsiaalsetesse, rohelistesse ja kestlikesse projektidesse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab piisavat toetust, et tugevdada korda, mille alusel pakutakse kohalikele ja piirkondlikele asutustele enne projektide heakskiitmist tehnilist abi, finantsnõustamist ja suutlikkuse suurendamist, et muuta need paremini kättesaadavaks ja kaasata kõik liikmesriigid; nõuab sellega seoses ka suuremat toetust nõustamisteenustele, nagu InvestEU programmi nõustamiskeskus, Jaspers, Elena ja Fi-compass; nõuab tihedamat koostööd riiklike tugipankadega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt EIP õigeaegsete jõupingutuste üle toetamaks projekte, mida ta rahastab nende rakendamise etapis (pakkudes eksperte ja toetusvahendeid ning tehes ettevalmistavaid uuringuid); palub EIP-l ja komisjonil teha koostööd, et koostada ettepanekud EIP meeskondade süstemaatilisemaks kaasamiseks projektide rakendamisse riikides, kes seda taotlevad, eelkõige valdkondades, kus on vaja kõrgetasemelisi eksperditeadmisi või mis on liidu jaoks strateegilise tähtsusega – näiteks võitlus kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt EIP toetuse üle ühtekuuluvuseesmärkidele, mille maht oli ainuüksi aastatel 2009–2018 üle 200 miljardi euro; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub EIP-l tähtsustada konsultatsioone kõigi sidusrühmadega, keda tema projektid mõjutavad, eelkõige kohalike kogukondade, kodanikuühiskonna ja üldsusega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on arvamusel, et innovatsioon ja oskused on kestliku majanduskasvu tagamise, kvaliteetsete töökohtade loomise ja pikaajalise konkurentsivõime edendamise põhielemendid; väljendab heameelt asjaolu üle, et 2018. aastal toetas EIP innovatsiooni ja oskusi 13,5 miljardi euroga; ootab EIP jätkuvat toetust innovatsioonile ja oskustele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on arvamusel, et konkurentsivõime säilitamiseks peab Euroopa kiirendama digitehnoloogia kasutuselevõttu ning suurendama investeeringuid digitaaltaristusse ja -oskustesse; palub EIP-l tegeleda tehnoloogilise üleminekuga, toetades rohkem digiteerimist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | leiab, et EIP keskkonna- ja sotsiaaltavade käsiraamatus esitatud kümme standardit, mis on EIP laenutehingutes osalemise eelduseks, sealhulgas sellistes valdkondades nagu reostuse vältimine ja vähendamine, bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemid, kliimaga seotud standardid, kultuuripärand, sunniviisiline ümberasustamine, haavatavate rühmade õigused ja huvid, töönormid, töötervishoid ja rahvatervis, ohutus ja julgeolek ning sidusrühmade kaasamine, on äärmiselt olulised; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu selle tagamisele, et ELi eelarvereeglid toetaksid edasisi pingutusi suurendada ELis avaliku sektori investeeringuid, mis võimaldab EIP-l neid investeeringuid võimendada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on arvamusel, et sotsiaalprojektide hindamiskriteeriumides tuleks arvesse võtta Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid; rõhutab sellega seoses projektide kestlikkuse, konkurentsivõime ning majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju eel- ja järelhindamise tähtsust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt EIP senise tegevuse üle; palub EIP-l parandada aruandlust ja tegelike tulemuste hindamist ning oma investeeringute tegeliku majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju analüüsi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub EIP-l võtta järelmeetmeid seoses kontrollikoja eriaruandes nr 03/2019 esitatud järeldustega, milles hinnati, kas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) oli tõhus vahend rahastamise kogumisel, et toetada lisainvesteeringuid kogu ELis; märgib, et aruandes jõuti järeldusele, et mõned EFSI tehingud lihtsalt asendasid muid EIP tehinguid ja et osa rahastamisest läks projektidele, mis oleksid võinud kasutada muid avaliku või erasektori rahastamisallikaid, mistõttu mõnel juhul hinnati üle seda, mil määral EFSI toetus tegelikult lisainvesteeringuid tekitas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et EFSI peamine kvantitatiivne eesmärk kaasata 500 miljardit eurot täiendavaid era- ja avaliku sektori investeeringuid ei peaks olema fondi edukuse mõõtmisel otsustava tähtsusega ning kestlikkuse, täiendavuse, geograafilise katvuse ja sotsiaalse mõju mõõdetavad eesmärgid peaksid olema tulevastes investeerimisstrateegiates sama olulised; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub EIPd üles vastavalt asjakohastele ELi õigusnormidele suurendama EFSI ja InvestEU rahastamise osakaalu projektides, mis aitavad märkimisväärselt kaasa ELi kestlikkusalaste ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisele; kutsub komisjoni üles tagama, et InvestEU kestlikkuse tagamise meetodid oleksid täielikult kooskõlas ELi kestlikkuse eesmärkidega ning sotsiaalprojektide hindamiskriteeriumides võetaks arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid; rõhutab sellega seoses projektide kestlikkuse, konkurentsivõime ning majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju eel- ja järelhindamise tähtsust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | leiab, et EIP laenupoliitika täiendava olemuse kohta on vaja edasist välishindamist ning et selle hindamise tulemused tuleks teha üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on arvamusel, et pärast välishindamise tulemuste avaldamist tuleks kaaluda, kas EIP kapitalisatsiooni tuleks üldiselt suurendada, et oleks võimalik anda rohkem pikaajalisi laene ja kasutada uuenduslikke vahendeid selliste projektide rahastamiseks, millel on suur potentsiaal olla kestlik ja mis annavad sotsiaalset ja innovatsioonialast kasu, kaasa arvatud projektid, millega luuakse kestlikku kasvu ja vähendatakse ebavõrdsust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palub EIP-l tagada ELi poliitika, rahastamisvahendite ja investeeringute tiheda koordineerimise, sidususe ja järjepidevuse, et vältida kattumist ja suurendada rahastamise sünergiat; |
| --- | --- |

24.

Kliimale ja õiglasele üleminekule rohkem keskendunud EIP

| 25. | väljendab heameelt EIP direktorite nõukogu 14. novembri 2019. aasta otsuste üle viia panga poliitika kooskõlla eesmärgiga hoida temperatuuri tõus industriaalühiskonna eelse tasemega võrreldes 1,5 oC piires; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunnistab, et eespool nimetatud ja rohelises kokkuleppes esitatud ambitsioonide saavutamiseks võib EIP-l olla vaja võtta rohkem riske, eelkõige sektorites ja piirkondades, mis meelitavad ligi vähem investeeringuid, tingimusel et sellised laenud vastavad EIP kõlblikkuskriteeriumidele ja EIP säilitab oma AAA-reitingu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP on maailma suurim roheliste võlakirjade emitent ja teerajaja edukate roheliste võlakirjade emiteerimisel, mis on 11 aasta jooksul kogunud üle 23 miljardi euro, kusjuures ülemaailmse roheliste võlakirjade turu väärtus on nüüd üle 400 miljardi euro; märgib, et peamiseks väljakutseks on olnud ühiste standardite kehtestamine, et vältida rohepesu; väljendab heameelt EIP uute kestlikkusteadlikkuse võlakirjade üle, mille emiteerimine käivitati 2018. aastal ja mille eesmärk on toetada ÜRO kestliku arengu eesmärkidega seotud investeeringuid; rõhutab, kui oluline on kehtestada nende uute võlakirjade jaoks ühised standardid, et tagada projektide läbipaistvus, tõendatavus ja mõõdetavus; palub EIP-l jätkata ja laiendada roheliste võlakirjade emiteerimist, mille eesmärk on hõlbustada Euroopa rohelise kokkuleppe rakendamist ja mille ostab Euroopa Keskpank, ning aidata arendada roheliste võlakirjade turgu, mis põhineb ELi kestliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava, sealhulgas ELi kestliku rahastamise taksonoomia raames tehtud tööl; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab, et Euroopa Investeerimisfond (EIF) kaasataks täielikult kõigisse EIP kliimameetmetesse; kutsub EIFi üles pöörama kliimaneutraalsele Euroopale üleminekul rohkem tähelepanu innovatsioonivajadustele; kutsub EIFi üles tagama, et ta teeb kõigi oma investeeringute puhul aktiivselt koostööd investeerimisobjektiks olevate äriühingutega, et parandada nende kliimaga seotud teabe avalikustamist, vähendada nende heitkoguseid ja suunata investeeringuid kulutõhusate alternatiivide suunas (nt energiatõhusus või kliimamuutustele vastupanuvõime tagamine); |
| --- | --- |

28.

| 29. | väljendab heameelt selle üle, et 2018. aastal andis EIP 29 % laenudest kliimameetmete elluviimiseks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub EKPd üles uurima oma käimasoleva strateegilise läbivaatamise raames vahendeid EIP toetamiseks ja EIPga koordineerimiseks, eelkõige oma rollis ELi kliimapangana, eriti keskkonnasäästlikule majandusele ülemineku ja majanduse kestlikkuse rahastamisel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde, et EIP kliimastrateegia võeti vastu 2015. aastal koos selle rahastamiskõlblike sektorite ning rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidega kliima ja kliimameetmete rakendamise strateegia jaoks; nõuab, et 2020. aastal vaadataks läbi Pariisi kokkuleppe rakendusstrateegia, sealhulgas konkreetne tegevuskava 50 % detailsuse eesmärgi (3) saavutamiseks 2025. aastaks, samuti ülejäänud laenude kliimaneutraalsuse tagatised pärast avatud ja läbipaistvat avalikku konsultatsiooniprotsessi; palub EIP-l põhjalikult teavitada sidusrühmi ja laiemat avalikkust, kui dokumendid on vastu võetud; tuletab EIP-le meelde, et keskkonnahoidlikud investeeringud peavad olema elujõulised ja soodustama liikmesriikidevahelist ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab kliimameetmete kõlblikkuskriteeriumide karmistamist, vältimaks ohtu, et investeeringud ei too kaasa kasvuhoonegaaside olulist vähendamist, tagades sidususe asjaomaste ELi õigusaktidega ja viies EIP tegevuse kooskõlla uue taksonoomiaraamistikuga; on seisukohal, et kõikide EIP tehingute kohta peaks kehtima üldine säte mitte tekitada kahju, mis tuleks lisada EIP keskkonna- ja sotsiaalsete standardite deklaratsiooni, mis tuleb 2020. aastal läbi vaadata ja viia kooskõlla temperatuuri tõusu 1,5 oC piires hoidmise eesmärgiga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab heameelt EIP muudetud CO2 jalajälje hindamismeetodi üle ja nõuab selle terviklikku rakendamist, pöörates erilist tähelepanu marginaalse nõudlusega seotud heitkogustele ja kaudsetele heitkogustele (3. tüüp); nõuab, et projekte hinnataks põhjalikult, mitte ainult nende heitkoguste olelusringi majandusliku lihtanalüüsi põhjal; nõuab ranget kliimaalast arvepidamist, eelkõige kliimaseire projektidele eraldatud vahendite ja tegelike kulutuste majanduslikus ja rahalises hindamises; nõuab sellega seoses kasutusmäärade hinnanguliste arvutuste ajakohastamist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et EIP peaks nõudma oma vahendavatelt klientidelt teavet selle kohta, mil määral nad rahastavad fossiilkütustega seotud projekte, ja kehtestama neid suurel määral rahastavatele vahendajatele järkjärgulisi piiranguid; loodab, et 2025. aasta lõpuks on kõigil vahendajatel olemas süsinikuheite vähendamise kava, sest see on rahastamise jätkamiseks hädavajalik; rõhutab, et sellised uued nõuded ei tohiks kahjustada VKEde juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | avaldab heameelt asjaolu üle, et EIP lõpetas söesektorile antava toetuse juba 2013. aastal, kui ta võttis vastu oma energialaenupoliitika 2013. aasta versiooni; on seisukohal, et kooskõlas äripanganduse parimate tavadega (4) tuleks EIP rahastamise tingimuseks seada selgete eesmärkide ja tähtajaliste lubadustega teaduspõhine üleminekukava, mis on kooskõlas Pariisi kliimakokkuleppega, et lõpetada järk-järgult selliste projektide toetamine, mille tegevusega kaasneb suur kasvuhoonegaaside heide; kutsub EIPd üles pakkuma ettevõtetele nõu, kuidas nad saaksid oma CO2-heidet vähendada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub EIP-l lisada rahastamisdokumentidesse klauslid, millega nõutakse, et tema laenude saajad võtaksid endale kohustuse täita täielikult kõik CO2 heite vähendamise eesmärgid, mis võisid sisalduda nende laenutaotluses; on seisukohal, et sellised klauslid peaksid sisaldama sätet, mille kohaselt on väljamaksete tingimuseks nende kohustuste rahuldav täitmine ning et juhtudel, kui väljamaksed tuleb teha enne CO2 heite vähendamise eesmärkide saavutamist, peaks kehtima tõhus tagantjärele hüvitamise kord; |
| --- | --- |

36.

| 37. | väljendab heameelt EIP uue energialaenupoliitika ja eriti selle potentsiaali üle olla finantseerimisasutuste seas teistele pankadele avalduva mõju osas pöördelise tähtsusega; väljendab heameelt asjaolu üle, et see poliitika hõlmab finantsvahendajaid, energiatõhususe ja taastuvenergia prioriseerimist koos positiivse viitega energiakogukondadele ja mikrovõrkudele, ning selle potentsiaali üle suurendada rahalist toetust kohalikele energiaallikatele, et teha lõpp Euroopa suurele sõltuvusele välistest energiaallikatest ja tagada tarned; võtab teadmiseks, et teatavate gaasiprojektide heakskiitmisel kohaldatakse kuni 2021. aasta lõpuni erandeid ja et vähese CO2 heitega gaaside transpordiks kavandatud gaasivõrguprojektide toetamine jätkub; rõhutab riski investeerida fossiilkütusetaristule antavate laenude kaudu kasutuskõlbmatutesse varadesse; palub EIP-l täpsustada, et ta ei algata ühegi fossiilkütustega seotud projekti hindamist, mida ei olnud talle esitatud enne 14. novembrit 2019; nõuab, et see poliitika vaadataks korrapäraselt läbi ja et seda hoitaks pidevalt kooskõlas Euroopa kestliku rahanduse taksonoomiaga ning kui see on ametlikult vastu võetud, kasutataks taksonoomiat võrdlusalusena kliima- ja keskkonnainvesteeringutes, et säilitada järjepidevus suunaga, mis on kooskõlas globaalse soojenemise piiramisega alla 1,5 oC, ning asjakohaste uute välismeetmete väljatöötamisega ELis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab, et kõigi oma energialaenude puhul rakendaks EIP energiatõhususe põhimõtet ja seaks eesmärgiks võidelda energiaostuvõimetuse vastu, võttes arvesse energiatõhususe mõju tulevasele nõudlusele ja selle panust energiajulgeolekusse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on seisukohal, et EIP transpordilaenude poliitika läbivaatamine on üks peamisi prioriteete; nõuab uue transpordi rahastamise poliitika kiiret vastuvõtmist, et vähendada 2050. aastaks ELi transpordisektori süsinikuheidet; rõhutab, et EIP peaks jätkama innovatsiooni ja keskkonnahoidliku tehnoloogia rahastamist lennunduses, kaasa arvatud säästvate biokütuste, elektrifitseerimise ja hübriidtehnoloogia arendamine, et vähendada lennunduse CO2 heidet ja saavutada Pariisi kokkuleppe peamine eesmärk; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab uue poliitika rakendamist CO2-mahukates tööstussektorites, kus EIP tegutseb, nagu tsement, naftakeemia ja teras, keskendudes nende sektorite kestlikkusele ja mittetoksilistel materjalitsüklitel põhineva ringmajanduse edendamisele, et viia kõik sektoripõhised laenud vastavusse kliimaneutraalsuse saavutamisega hiljemalt 2050. aastaks; tuletab meelde, et suuremahulist muutust on võimalik saavutada ainult siis, kui võetakse arvesse tööstust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab EIP-le meelde, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse on kliimamuutustega kohanemise põhieeldus ja ökosüsteemide taastamine on negatiivse heite saavutamiseks ainus tõestatud võimalus; palub EIP-l lisada oma rahastamisvahenditesse bioloogilise mitmekesisuse kaitse elemendid, et vältida kahjulikku mõju bioloogilisele mitmekesisusele; kutsub lisaks EIPd üles lõpetama bioloogilist mitmekesisust vähendavate ja ökosüsteeme kahjustavate ning ebaseaduslikku raadamist soodustavate projektide rahastamine, suurendama oluliselt rahastamist, et saavutada liidu eesmärgid selles valdkonnas, eelkõige viia metsade raadamise kogumaht nullini ning täita mere- ja rannikualade kaitse eesmärgid, ning toetama bioloogilist mitmekesisust toetavaid ja kohanemismeetmeid, olulisi ökosüsteemi teenuseid, nagu tolmeldamine, ja rohelist taristut; |
| --- | --- |

41.

| 42. | väljendab heameelt 2018. aastal vastu võetud hüdroenergia suuniste (5) üle ja nõuab läbipaistvusnõuete laiendamist kõigile taristuprojektidele, sealhulgas finantsvahendajate rahastatavatele projektidele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub, et EIP teeks väikeste turuosaliste ja kogukondlike ühistutega koostööd taastuvenergia väikesemahuliste projektide ühendamiseks, võimaldades neil sellega täita tingimused EIP investeeringute saamiseks; |
| --- | --- |

43.

EIP roll Euroopa rohelises kokkuleppes ja õiglase ülemineku mehhanismis

| 44. | rõhutab EIP olulist rolli kestliku Euroopa investeerimiskavas sätestatud eesmärkide täitmisel ning Euroopa rohelise kokkuleppe ja õiglase ülemineku mehhanismi eesmärkide saavutamisel, tunnistades samas nii era- kui ka avaliku sektori tähtsust järgmise seitsme aasta jooksul investeerimiseesmärkide saavutamisel, vastavalt 1 triljon eurot Euroopa rohelise kokkuleppe ja 100 miljardit eurot õiglase ülemineku mehhanismi raames; |
| --- | --- |

44.

| 45. | julgustab EIPd toetama liikmesriikides õiglast üleminekut soodustavaid projekte; on seisukohal, et kuna liikmesriikidel on erinevad lähtepositsioonid, peaks EIP keskenduma oma toetuses nendele liikmesriikidele, kes on eesmärgist kõige kaugemal; rõhutab, et üleminek CO2-neutraalsele majandusele ei tohi kedagi kõrvale jätta; palub seetõttu EIP-l tagada kõige enam mõjutatud piirkondadele piisav toetus, sealhulgas tehniline abi, võttes arvesse liikmesriikide erinevat majanduslikku olukorda ja suutlikkust; rõhutab eelkõige vajadust toetada ennetavalt valdkondi, kus töökohad sõltuvad praegu suure CO2-heitega tööstusharudest, ning teha investeeringuid koolitusse ja alternatiivsetesse majandusvõimalustesse, et tõhusalt võimendada vajalikke era- ja avaliku sektori vahendeid ning edendada üleminekut keskkonnahoidlikumale majandusele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab ennetava ja kaasava lähenemisviisi vajalikkust, mis tagaks, et üleminekust saaksid kasu kõik ühiskonna osad; nõuab, et toetataks mõjutatud piirkondi (söekaevandus- ja CO2-mahukad piirkonnad) ja kogukondi ning tööjõudu sektorites, mida CO2-heite vähendamine kõige rohkem mõjutab, soodustades ka nende kogukondade ja piirkondade jaoks uute projektide ja tehnoloogiate väljatöötamist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on seisukohal, et selleks, et EIPst saaks ELi kliimapank ja et ta osaleks õiglases üleminekus, peab ta edendama mehhanisme eri sidusrühmade, näiteks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, ametiühingute, valitsusväliste organisatsioonide ja asjaomaste ekspertide panuse paremaks kaasamiseks oma investeerimisstrateegiasse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub, et EIP kohustuks esitama õiglase, sidusa ja kaasava kava, tehes seda liikmesriikide ja piirkondadega konsulteerides ning vastavalt nende sotsiaalsele ja geograafilisele olukorrale, et tõhusalt võimendada vajalikke era- ja avaliku sektori vahendeid ning edendada üleminekut keskkonnahoidlikumale majandusele; rõhutab sellega seoses, et erilist tähelepanu tuleb pöörata selliste kodanike ja töötajate kaitsele, keda üleminek kõige rohkem mõjutab, muu hulgas võimaldades juurdepääsu ümberõppeprogrammidele ja edendades investeeringuid uutesse majandussektoritesse, mis loovad uusi ja kvaliteetseid töökohti; |
| --- | --- |

48.

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad

| 49. | väljendab heameelt EIP grupi valmisoleku üle suurendada ELi konkurentsivõimet ning toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist, toetades muu hulgas innovatsiooni, VKEsid, taristut, sotsiaalset ühtekuuluvust, kliimat ja keskkonda; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et olenemata EIP aktiivsest osalemisest töös, mida tehakse kliimaneutraalsuse eesmärkide saavutamiseks, peaks EIP jätkuvalt keskenduma selliste projektide toetamisele, mis aitavad kaasa taastavale majanduskasvule ja töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on rahul sellega, et EIP on aktiivselt toetanud VKEsid, kes said 2018. aastal kokku 23,27 miljardit eurot investeeringuid, millest on kasu saanud 374 000 ettevõtet ja 5 miljonit töötajat; võtab teadmiseks EIP 2019.–2020. aasta investeerimisaruande tulemused VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate rahastamise kohta; on seisukohal, et VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate toetamine peab jääma EIP põhieesmärgiks, ning nõuab tungivalt suuremate pingutuste tegemist ja suuremat rõhuasetust VKEde rahastamisele, et vähendada nende ettevõtjate rahastamispuudujääki; väljendab sellega seoses heameelt InvestEU fondi VKEde komponendi üle; rõhutab vajadust keskenduda pikaajalisele rahastamisele, eelkõige selliste projektide toetamise teel, mida muul viisil ei rahastataks, eriti innovaatiliste idufirmade ja VKEde puhul; rõhutab, et EIP rahastamistegevus ei asenda siiski liikmesriikide kestlikku eelarvepoliitikat; |
| --- | --- |

51.

| 52. | märgib, et VKEdel on suurte ettevõtjatega võrreldes kaks korda suurema tõenäosusega välisrahastusega seotud rahalisi piiranguid, ning et rahaliste piirangutega ettevõtjate osakaal ELis ulatub 1 %-st kuni 13 %-ni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib, et kõigi ELi ettevõtjate välisrahastus moodustab natuke üle kolmandiku nende investeeringute rahastamisest; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on VKEde strateegilist rolli arvestades veendunud, et EIP peaks jätkama rahalise toetuse andmist ja suurendama oma haldus- ja nõustamissuutlikkust, et pakkuda VKEdele rahastamise taotlemise lihtsustamiseks teavet ja tehnilist abi, võttes arvesse vähem arenenud piirkondi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et nende eesmärkide saavutamiseks võib EIP-l olla vaja võtta täiendavaid riske lisaks omavahendite suurendamisele ja uuenduslike rahastamisvahendite alaste teadmiste arendamisele; palub EIP aktsionäridel tagada piisavate vahendite olemasolu, et ta saaks kasutada uuenduslikke vahendeid selliste projektide rahastamiseks, millel on suur potentsiaal tuua kestlikku, sotsiaalset ja uuenduslikku kasu; nõuab seetõttu välishindamise tulemuste avaldamise järel EIP kapitalisatsiooni suurendamist, et oleks võimalik anda rohkem pikaajalisi laene ja kasutada uuenduslikke vahendeid selliste projektide rahastamiseks, millel on suur potentsiaal olla kestlik ja mis annavad sotsiaalset ja innovatsioonialast kasu, kaasa arvatud projektid, millega luuakse kestlikke töökohti ja vähendatakse ebavõrdsust ning pakutakse kasvukapitali, mis võimaldab VKEdel oma tegevust laiendada; rõhutab, kui oluline on EIP täiendav roll kogu ELi hõlmavates investeeringutes ja tema koostöö paljude partneritega; juhib ühtlasi tähelepanu sellele, et EIP rahastamise üks lisaväärtus seisneb ka tehnilises nõustamises ja suutlikkuse suurendamises, et projektid jõuaksid investeerimisvalmiduseni ja tagatud oleks võimalikult suur geograafiline tasakaal; |
| --- | --- |

55.

| 56. | soovitab EIP-l muuta oma VKEde komponenti veelgi keskkonnahoidlikumaks, näiteks eraldades rohkem vahendeid keskkonnahoidlikumatele projektidele ja toetades vahendajapanku selliste toodete loomisel, mis stimuleerivad energiatõhusust või taastuvenergiat; soovitab lisaks, et EIP toetaks digilõhest ülesaamiseks VKEde digiteerimist; |
| --- | --- |

56.

| 57. | peab sellega seoses küsitavaks EIP investeerimisalast huvi väikeettevõtjate vastu ning küsib, kas EIP tegevus on liigselt piirav, kuna sellega seatakse piiranguid märkimisväärse riskikomponendiga projektide rahastamisele; |
| --- | --- |

57.

Laenude andmine väljaspool ELi

| 58. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP tegutseb rohkem kui 130 riigis väljaspool ELi ja annab laene projektidele, millega toetatakse ELi väliskoostööd ja arengupoliitikat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | märgib, et 2018. aastal sõlmis EIP väljaspool ELi rahastamislepingud 101 uue projekti jaoks, mille heakskiidetud rahastus oli kokku 9,05 miljardit eurot, ning et eesmärk oli võimaldada investeeringuid kokku 41 miljardi euro ulatuses ja saavutada kliimaküsimuste ning sotsiaalse ja majandusliku taristu jaoks antavate laenude rekordiline tase; |
| --- | --- |

59.

| 60. | nõuab tungivalt, et EIP kui maailma suurim mitmepoolne laenuandja säilitaks oma juhtrolli ELi tulevases rahastamises ning edendaks kestlikku rahastamist väljaspool Euroopat, säilitades keskse rolli kolmandatele riikidele mõeldud ELi rahastamismehhanismide loomisel; |
| --- | --- |

60.

| 61. | märgib, et ligikaudu 10 % EIP laenudest läheb kolmandatele riikidele ja suurem osa toetusest eraldatakse kõrgema keskmise sissetulekuga riikidele, samas kui vähim arenenud riikides rahastatakse vaid üksikuid tehinguid; |
| --- | --- |

61.

| 62. | võtab teadmiseks komisjoni hinnangu EIP-le liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks antava ELi tagatise kohta; on seisukohal, et EIP peaks parandama oma välislaenude sidusust ja kooskõla ELi välis- ja arengupoliitika eesmärkidega ning liikmesriikide sekkumisega, et ELi poliitilisi eesmärke võimalikult hästi toetada; |
| --- | --- |

62.

| 63. | julgustab EIPd parandama oma eksperditeadmisi arenguprojektide, eelkõige erasektorile antavaid otselaene käsitlevate projektide kohta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | julgustab EIPd tõhustama kohalikku koostööd, nii enne projektide rakendamist kui ka rakendamise ajal, ning parandama koostööd ELi delegatsioonidega; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on seisukohal, et EIP peaks tõhustama projektide järelevalvet ning parandama aruandlust ja tegelike tulemuste hindamist ning tegeliku majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju analüüsi; soovitab seetõttu suurendada kohalike töötajate arvu partnerriikides; |
| --- | --- |

65.

| 66. | märgib, et aastatel 2014–2018 sõlmitud kliimaga seotud rahastamislepingud ületavad välislaenude andmise volituse 25 % eesmärki; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palub EIP-l kasutada täiel määral lepingutingimusi, mis võimaldavad tal peatada väljamaksed juhul, kui projektid ei vasta keskkonna-, sotsiaalsetele, inimõiguste, maksu- ja läbipaistvusstandarditele; |
| --- | --- |

67.

| 68. | võtab teadmiseks, et ligikaudu 40 % välislaenude andmise volituse alusel tehtavatest toimingutest tehakse finantsvahendajate kaudu, ning palub EIP-l esitada põhjalikumat ja korrapärasemat teavet finantsvahendajate teostatava laenude ümberjaotamise kohta; palub EIP-l jätkata mittekohalike finantsvahendajate kaudu antud laenude kontrollimist; rõhutab riiklike tugipankadega seoses, kui oluline on ühelt poolt uuesti läbi mõelda nende suhted EIP, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD) ja arengupankadega, et tagada nende vastavate pädevuste sidusus, ning teiselt poolt tugevdada nende koostööd komisjoni, EIP ning riiklike, piirkondlike ja kohalike asutustega, et luua suurem koostoime Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning EIP rahastamisvahendite ja laenude vahel, vähendada halduskoormust, lihtsustada menetlusi, suurendada haldussuutlikkust, edendada territoriaalset arengut ja ühtekuuluvust ning parandada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ning EIP rahastamise nähtavust; |
| --- | --- |

68.

| 69. | võtab teadmiseks EIP 2017. aasta juuli hindamisaruande vahendatud laenude kohta AKV riikides (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid) (6); tunneb muret kontrolli ilmse puudumise pärast finantsvahendajate hallatavate vahendite üle ja raskuste pärast laenudest saadava kasu jälgimisel; rõhutab eelkõige, et aastatel 2015–2018 ei olnud 30 % vahendatud laenudest sihtotstarbelised (7); |
| --- | --- |

69.

| 70. | märgib, et inimõiguste põhimõtted on integreeritud panga hoolsuskohustuse korda ja peamistesse standarditesse; nõuab tungivalt, et EIP tugevdaks oma keskkonna- ja sotsiaalsete standardite poliitika eelseisva läbivaatamise raames ka oma inimõiguste strateegiat, võttes samuti arvesse inimõiguste kaitsjate ja rikkumisest teatajate survestamise ohtu, ning järgiks nõuet kohalikke kogukondi nõuetekohaselt teavitada ja nendega konsulteerida; on veendunud, et seda poliitikat tuleks ellu viia inimõigustega seotud riske hinnates ja sellega seoses tuleks eelkõige kasutada metoodikat, millega välditakse negatiivset mõju inimõiguste kaitsjatele, ning kui see peaks ilmnema, tuleks sellele asjakohaselt reageerida, tagades muu hulgas tegeliku õiguse teabele juurde pääseda ja nõudes eelnevat sisulist konsulteerimist põlisrahvastega, keda investeering puudutab; on seisukohal, et strateegia peaks hõlmama ka inimõigustega seotud riskide süstemaatilist hindamist, sealhulgas eelhindamist, ja pidevat kohapealset järelevalvet; palub EIP-l lisada oma lepingutesse klauslid, mis võimaldavad peatada väljamaksed inimõiguste või keskkonna- ja sotsiaalsete standardite tõsiste rikkumiste korral, ning tagada, et kaebuste esitamise mehhanismid oleksid kergesti kättesaadavad ka äärepoolsetele ja marginaliseeritud kogukondadele ning need oleksid õigeaegsed ja tõhusad; |
| --- | --- |

70.

| 71. | peab kiiduväärseks, et EIP on juba tööle võtnud inimõiguste spetsialistid, ning soovitab pangal palgata veel selliseid spetsialiste partnerriikidest, et mõista paremini kohalikke olusid ja jälgida võimalikke rikkumisi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | peab tervitatavaks, et 26. septembril 2019 allkirjastati EIP ja Jaapani Rahvusvahelise Koostööagentuuri (JICA) vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, mis võimaldab edasist kaasrahastamist ja kaasinvesteeringuid arengumaades; on veendunud, et see koostöö tugevdab EIP ja JICA vahelist olulist strateegilist partnerlust, toetades kolmandates riikides projekte, millega seotud probleemid on üleilmsed; |
| --- | --- |

72.

| 73. | võtab teadmiseks EIP presidendi Werner Hoyeri hiljutised avaldused EIP keskendumise kohta arenguvaldkonnale; märgib samuti, et EIP on teinud ettepaneku asutada spetsiaalne arenguvaldkonnaga tegelev tütarfirma, Euroopa Kestliku Arengu Pank; palub EIP-l pidada parlamendiga dialoogi oma kavatsuse üle asutada arengualast tegevust ühendav tütarettevõte, võttes eelkõige arvesse Euroopa arengualase finantsstruktuuri kõrgetasemelise eksperdirühma aruandele järgnenud arutelusid nõukoguga; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palub EIP-l järgida maa ja loodusvaradega seotud investeeringute puhul parimaid tavasid ning laiendada vaba, eelneva ja teadliku nõusoleku põhimõtet kõigile mõjutatud kogukondadele, selle asemel, et see puudutaks üksnes põlisrahvaid; |
| --- | --- |

74.

Juhtimine, läbipaistvus ja vastutus

| 75. | tuletab meelde, et kõigi liidu organite suhtes tuleks kohaldada samu vastutuse ja läbipaistvuse põhimõtteid (8); rõhutab, et EIP grupi suurem majanduslik roll ning tema investeerimissuutlikkuse ja ELi eelarve kasutamise suurendamine tehingute tagamiseks peab käima käsikäes läbipaistvuse, vastutuse ja aruandekohustusega seoses tema majandustehingute, ELi eelarvetagatise kasutamise, EIP tehingute täiendavuse ning EIP võimalike tulevaste plaanidega asutada arenguvaldkonnaga tegelev tütarettevõte; nõuab läbipaistvat otsuste tegemist ja tihedat koostööd ELi institutsioonidega, et tagada seatud eesmärkide sidusus ja usaldusväärsus; märgib, et EIP grupi läbipaistvuspoliitika põhineb avalikustamise eeldusel, ning tuletab EIP-le meelde tema õiguslikke kohustusi, mis tulenevad Århusi konventsioonist keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise kohta ELis; |
| --- | --- |

75.

| 76. | toetab EIP poolt mitmekesisuse ja kaasatuse kolmanda strateegia raames ajavahemikul 2018–2021 võetud kohustust suurendada naiste arvu kõrgemate ametnike tasandil 2021. aastaks 50 %-ni; kutsub EIPd üles tagama, et ta täidab järgmise kaheteistkümne kuu jooksul oma eesmärgi saada soolise võrdõiguslikkuse majandusliku kasu (EDGE) sertifikaat; |
| --- | --- |

76.

| 77. | on rahul sellega, et parlamendi viimastes raportites esitatud soovituste kohaselt tehakse halduskomitee koosolekutest nüüd avalikud kokkuvõtted; rõhutab, et EIP kõigi juhtorganite koosolekute sisu tuleb süstemaatiliselt avalikustada, ning palub halduskomitee koosolekute ja nende tulemuste suuremat läbipaistvust; |
| --- | --- |

77.

| 78. | nõuab, et EIP avalikustaks kooskõlas ELi õigusaktidega kogu teabe, mis on seotud halduskomitee poolt heaks kiidetud otselaenudega, sealhulgas avaldades iga projekti kohta komisjoni ja projekti asukohaliikmesriigi arvamuse ning nõudmise korral tulemuste mõõtmise lehed; |
| --- | --- |

78.

| 79. | palub EIP-l oma läbipaistvuspoliitika 2020. aastal läbi vaadata, et tagada kogu oma rahastamistegevuse kohta põhjalikuma teabe õigeaegne avaldamine, mis võimaldaks kontrollida panga sotsiaalsete, kliima- ja keskkonnakohustuste täitmist; rõhutab, kui oluline on EIP tegevuse sidusus ELi poliitikaga; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kutsub EIPd üles läbipaistvust ja teabele juurdepääsu veelgi suurendama, eriti hangete ja allhangete süsteemi, sisejuurdluste tulemusi ning programmide tegevuste järelevalvet ja hindamist puudutavates küsimustes; |
| --- | --- |

80.

| 81. | palub EIP-l tagada oma finantsvahendajate täielik usaldusväärsus ja et nende laenude suhtes kohaldataks samu läbipaistvusnõudeid nagu muud liiki laenude suhtes; palub EIP-l lõpetada koostöö finantsvahendajatega, kellel on olnud probleeme läbipaistvuse, pettuse, korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, rahapesu või inimõiguste austamisega; rõhutab, et sellised uued nõuded ei tohiks kahjustada VKEde juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

81.

| 82. | nõuab EIP hoolsuskohustust käsitleva õigusraamistiku läbivaatamist, mis peaks eelkõige tugevdama klientidega sõlmitavate lepingute tingimusi, näiteks seoses pettuse ja korruptsiooniga; |
| --- | --- |

82.

| 83. | palub EIP-l parandada sidusrühmade kaasamist ja üldsusega konsulteerimist seoses EIP rahastatavate projektidega; nõuab, et EIP kontrolliks ja jälgiks paremini sidusrühmade kaasamise eri etappe ning tagaks, et projektide arendajate suhtes kehtiksid siduvate nõuete kaudu kindlad kaitsemeetmed; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kutsub EIPd üles tugevdama oma hoolsuskohustust kooskõlas ELi rahapesuvastaste õigusaktidega ning pakkuma täielikku õigusraamistikku, mis võimaldab EIP-l tõhusalt ennetada osalemist ebaseaduslikus tegevuses ja tagada ELi õiguse rikkumise korral nõuetekohase karistuskorra; |
| --- | --- |

84.

| 85. | loodab, et EIP kohandab oma sisekorda, et võtta arvesse uut õigusraamistikku, mis on kehtestatud lisaks maksupettustele ka maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu võitlemiseks, ning rõhutab pettuste uurimise osakonna sõltumatuse ja tõhususe tähtsust; ergutab EIPd tihendama koostööd Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja riikide ametiasutustega, et vältida pettusi ja rahapesu, ja tagama, et Euroopa Prokuratuuri teavitatakse, ning julgustab teavitama pädevaid asutusi kõigist võimalikest pettusejuhtumitest; jälgib proaktiivselt EIP tegevust; on seisukohal, et Euroopa Prokuratuuril peaksid tulevikus olema volitused esitada süüdistusi kriminaalkuritegudes, mis on seotud EIP vahenditega Euroopa Prokuratuuri liikmeks olevates liikmesriikides; nõuab selle uue ülesande täitmiseks piisavate rahaliste vahendite eraldamist; |
| --- | --- |

85.

| 86. | väljendab suurt muret seoses hiljuti avaldatud artikliga (9) EIP siseauditi kohta, milles leiti suuri puudusi panga rahapesuvastaste standardite kohaldamisel; väljendab heameelt asjaolu üle, et EIP tegeleb nende puuduste kõrvaldamisega, ja nõuab tungivalt, et EIP viiks oma töö 2020. aasta juuliks esmajärjekorras lõpule ja annaks Euroopa Parlamendile aru võetud konkreetsetest meetmetest, eelkõige neist, mille eesmärk on tugevdada EIP klientide hoolsuskohustust; palub EIP-l jagada seda siseauditi aruannet Euroopa Parlamendiga ning avaldada auditiaruandest sisukas kokkuvõte ja hinnang selle kohta, kuidas iga puudust konkreetselt käsitleti, tehes need üldsusele kättesaadavaks, et hinnata EIP edusamme nendes küsimustes; soovitab seetõttu EIP grupil ajakohastada oma rikkumisest teatamise poliitikat, et võtta arvesse liikmesriikide poolt praegu rakendatavat Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teatavate isikute kaitse kohta (10); |
| --- | --- |

86.

| 87. | märgib, et EIP-l on asutusesiseselt või -väliselt teatatud pettusesüüdistuste uurimiseks pettusevastane poliitika ja sõltumatu büroo; palub EIP-l kaaluda selle poliitika ajakohastamist, et parandada oma pettusevastase võitluse raamistikku ja tagada piisavad vahendid, võttes eelkõige arvesse panga olulist rolli selliste ELi poliitikameetmete rakendamisel nagu InvestEU ja Euroopa roheline kokkulepe; märgib, et EIP pettusevastases poliitikas on juba ette nähtud sanktsioonid ja parandusmeetmed, mis võimaldavad näiteks peatada väljamaksed, taotleda hüvitamist ning peatada või tühistada projektid; kutsub EIPd üles, et ta peataks tõsiste juhtimisvigade ja/või korruptsiooniga seotud nõuete korral väljamaksed; |
| --- | --- |

87.

| 88. | väljendab heameelt selle üle, et on vastu võetud EIP grupi uus poliitika vähereguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes (11); palub teistel Euroopa finantsasutustel kohaldada samu standardeid; ootab, et EIP võtaks vastu üksikasjaliku töökorra ja hoolsuskohustuse meetmed, et rakendada vähereguleeritud, läbipaistmatuid ja koostööst keelduvaid jurisdiktsioone puudutavat uut poliitikat; märgib, et EIP avaldab oma veebisaidil iga tehingu puhul klientide andmed ja kontrollib klientide tegelikku tulusaajat, kui neile antavad EIP laenud tagatakse ELi eelarvest kooskõlas ELi õigusaktidega; nõuab lisaks, et EIP veebisaidil oleks link liikmesriikide registritele, kust on võimalik saada andmeid tegelike tulusaajate kohta; tuletab meelde, kui oluline on läbipaistmatuid ja koostööst keelduvaid jurisdiktsioone puudutavat poliitikat tugevdada, võttes arvesse uusi ja olemasolevaid maksustamise vältimise viise, nagu hübriidsete ebakõlade kasutamine, intellektuaalomandi õiguste eeliskohtlemine või madala või nullmaksumääraga jurisdiktsioonide kasutamine kasumi ümberpaigutamiseks; palub EIP-l esitada pooleliolevate tehingute loetelu, eriti kui need on seotud rahvusvaheliste maksuparadiiside loeteluga; palub, et EIP kasutaks hoolsuskohustuse täitmise käigus riskitundlike projektide puhul täiel määral ära oma maksustamise vältimise vastaseid vahendeid ning ümberpaigutamise nõuet, kui see on vajalik; võtab teadmiseks EIP grupi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse muudetud raamistiku ning kutsub EIPd üles ajakohastama oma poliitikat, võttes arvesse viiendat rahapesuvastast direktiivi, ning tegema koostööd asjaomaste ametiasutustega, et tagada piisavad karistused seaduse rikkumiste eest ja ranged standardid finantsvahendajatele; |
| --- | --- |

88.

| 89. | võtab teadmiseks EIP kaebuste lahendamise mehhanismi käsitleva poliitika ja menetluste läbivaatamise, tagamaks, et tema kaebuste esitamise mehhanism toimiks täielikult, et avastada ja heastada võimalikud inimõiguste rikkumised EIPga seotud projektides; palub pangal tagada selle mehhanismi sõltumatus ja tõhusus; julgustab rakendama Euroopa Ombudsmani soovitusi; |
| --- | --- |

89.

| 90. | palub EIP-l tõhustada koostööd Euroopa Ombudsmaniga; |
| --- | --- |

90.

| 91. | peab kiiduväärseks EIP grupi soolise võrdõiguslikkuse strateegiat ja soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava ning ootab tegevuskava rakendamise teist etappi; |
| --- | --- |

91.

| 92. | palub EIP-l innustada naiste osalemist ja aktiivselt edendada juhtivatel ametikohtadel tasakaalustatud soolist esindatust; |
| --- | --- |

92.

| 93. | palub komisjonil, Euroopa Kontrollikojal ja EIP-l suurendada osalemiseeskirju käsitleva kolmepoolse lepingu eelseisval uuendamisel kontrollikoja rolli; nõuab, et Euroopa Kontrollikojale antaks õigus auditeerida kõiki EIP tehinguid, sealhulgas hinnata EIP investeerimispüüdluste kulutõhusust ja projektide täiendavust, ning need auditid tuleks avalikustada; kutsub samuti kontrollikoda üles koostama soovitused EIP välislaenutegevuse tulemuste ja nende ELi poliitikaga vastavusse viimise kohta; |
| --- | --- |

93.

| 94. | nõuab, et EIP ja parlament sõlmiksid institutsioonidevahelise kokkuleppe, et parandada juurdepääsu panga dokumentidele ja andmetele; |
| --- | --- |

94.

| 95. | nõuab, et parlamendile antaks kiiresti suuremad pädevused EIP strateegilise juhtimise ja poliitika alal, et tagada investeeringute demokraatlik kontroll, sealhulgas võimalus esitada EIP-le kirjalikult vastatavaid küsimusi, nagu on juba ette nähtud EKP puhul; kutsub EIP gruppi üles parandama nendes küsimustes oma vastutust ning teeb ettepaneku korraldada kord kvartalis dialoog Euroopa Parlamendi asjassepuutuvate komisjonidega, et tagada EIP investeerimisstrateegias osalemine ja piisav järelevalve; rõhutab, kui oluline on Euroopa Parlamendi suurem kontroll EIP direktorite nõukogu otsuste üle, ning juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament võiks parema teabevahetuse tagamiseks saada juhatuse koosolekutel vaatleja staatuse; nõuab, et komisjon muudaks oma EIP direktorite nõukogus võetavad seisukohad Euroopa Parlamendi jaoks läbipaistvamaks; nõuab, et EIP ja Euroopa Parlament sõlmiksid vastastikuse mõistmise memorandumi, et parandada EIP vastutuse suurendamise eesmärgil tema dokumentide ning strateegilisi suundumusi ja tuleviku rahastamispoliitikat käsitlevate andmete kättesaadavust; |
| --- | --- |

95.

| 96. | palub EIP presidendil edastada käesolev resolutsioon EIP direktoritele ja juhatajatele ning nõuab selle arutamist halduskomitees; |
| --- | --- |

96.

o

o o

| 97. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

97.

---

(1)  ELT L 345, 27.12.2017, lk 34.

(2)  Euroopa Komisjon, SWD(2016)0405, 6. detsember 2016, tabel 22 (stsenaarium EUCO30, allikas: PRIMESi mudel).

(3)  „Granularity: where possible and relevant, the Bank will seek to record only the components of climate action embedded within larger overall projects or programmes. This approach allows greater granularity and is in line with the harmonised MDB methodology“ (Detailsus: kui see on võimalik ja asjakohane, püüab pank kirjendada ainult suuremates üldistes projektides või programmides sisalduvaid kliimameetmete komponente. See lähenemisviis võimaldab suuremat detailsust ja on kooskõlas mitmepoolsete arengupankade ühtlustatud metoodikaga) (EIB: „Climate Action Lending – List of eligible sectors and eligibility criteria“ (Kliimameetmetega seotud laenuandmine – kõlblike sektorite loetelu ja kõlblikkuskriteeriumid), 20. detsember 2017).

(4)  Crédit Agricole ei toeta enam ettevõtjaid, kes arendavad või kavatsevad arendada tegevust söesektoris. Crédit Agricole’i nulltolerantsi poliitika kehtib kõigi ettevõtjate suhtes, kes arendavad või kavatsevad arendada tegevust söesektoris, alates söe kaevandamisest ja energiatootmisest ning lõpetades söekaubanduse ja -transpordiga.

(5)  EIP, „Environmental, Climate and Social Guidelines on Hydropower Development“ (Keskkonna-, kliima- ja sotsiaalsuunised hüdroenergia arendamiseks), oktoober 2019.

(6)  EIP: „Evaluation of the EIB Intermediated Lending through the Investment Facility in ACP“ (AKV riikide investeerimisrahastu raames EIP vahendatud laenutegevuse hinnang), juuli 2017.

(7)  Fossiilkütuseid käsitlev aruanne „Cachez ces fossiles que l’on ne saurait voir: 3 institutions financières publiques à l’épreuve de l’Accord de Paris“, Les Amis de la Terre France, Oxfam France ja Réseau Action Climat-France, juuli 2019.

(8)  Nagu Euroopa Kontrollikoda 2018. aastal meelde tuletas.

(9)  https://luxtimes.lu/european-union/40483-eib-under-scrutiny-for-failings-after-whistleblowing-complaints

(10)  ELT L 305, 26.11.2019, lk 17.

(11)  EIP, „EIB Group Policy towards weakly regulated, non-transparent and non-cooperative jurisdictions and tax good governance“ (EIP grupi poliitika nõrgalt reguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonide suhtes ning hea maksuhaldustava), märts 2019.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/22 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/22

---

P9_TA(2020)0191

Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontroll – 2018. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli kohta – 2018. aasta aruanne (2019/2127(INI))

(2021/C 371/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2018. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2018. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse EIP 2018. aasta finantsaruannet ja statistikaaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP 2018. aasta finantsaruannet ja statistikaaruannet,

| — | võttes arvesse 2018. aasta jätkusuutlikkuse aruannet, 2018. aasta aruannet EIP tegevuse kohta väljaspool Euroopa Liitu ja 2018. aasta aruannet EIP tegevuse kohta ELis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aasta jätkusuutlikkuse aruannet, 2018. aasta aruannet EIP tegevuse kohta väljaspool Euroopa Liitu ja 2018. aasta aruannet EIP tegevuse kohta ELis,

| — | võttes arvesse auditikomisjoni aruandeid 2018. aasta kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse auditikomisjoni aruandeid 2018. aasta kohta,

| — | võttes arvesse aruannet EIP läbipaistvuspoliitika rakendamise kohta 2018. aastal ning äriühingu juhtimise 2018. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet EIP läbipaistvuspoliitika rakendamise kohta 2018. aastal ning äriühingu juhtimise 2018. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse pettuste uurimisega seotud tegevust 2018. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse pettuste uurimisega seotud tegevust 2018. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani otsust juhtumi 1316/2016/TN kohta, mis käsitleb Euroopa Investeerimispanga läbipaistvuspoliitika väidetavaid puudusi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani otsust juhtumi 1316/2016/TN kohta, mis käsitleb Euroopa Investeerimispanga läbipaistvuspoliitika väidetavaid puudusi (1),

| — | võttes arvesse kaebuste lahendamise mehhanismi läbivaatamist, mis on tingitud Euroopa Ombudsmani otsusest juhtumi 1316/2016/TN kohta, mis käsitleb Euroopa Investeerimispanga läbipaistvuspoliitika väidetavaid puudusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaebuste lahendamise mehhanismi läbivaatamist, mis on tingitud Euroopa Ombudsmani otsusest juhtumi 1316/2016/TN kohta, mis käsitleb Euroopa Investeerimispanga läbipaistvuspoliitika väidetavaid puudusi,

| — | võttes arvesse EIP vastavuskontrollijuhi 2018. aasta tegevusaruannet ja EIP grupi 2018. aasta aruannet pettustevastase tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP vastavuskontrollijuhi 2018. aasta tegevusaruannet ja EIP grupi 2018. aasta aruannet pettustevastase tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse EIP grupi tegevuskava aastateks 2017–2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP grupi tegevuskava aastateks 2017–2019,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 3 ja 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 3 ja 9,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309, sellele lisatud protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta ning protokolli nr 28 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309, sellele lisatud protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta ning protokolli nr 28 majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga kodukorda,

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli aastaaruande (2016) kohta (2) ning 17. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli aastaaruande (2017) kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli aastaaruande (2016) kohta (2) ning 17. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontrolli aastaaruande (2017) kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/1017 (mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond) (4),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 14. septembri 2016. aasta töödokumenti Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise kohta (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 ja SWD(2016)0298), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 14. septembri 2016. aasta töödokumenti Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise kohta (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 ja SWD(2016)0298),

| — | võttes arvesse kontrollikoja 2019. aasta jaanuari eriaruannet nr 3/2019 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja 2019. aasta jaanuari eriaruannet nr 3/2019 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. mai 2019. aasta aruannet Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatisfondi haldamise kohta 2018. aastal (COM(2019)0244), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. mai 2019. aasta aruannet Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi tagatisfondi haldamise kohta 2018. aastal (COM(2019)0244),

| — | võttes arvesse EIP tegevuse hindamise aruannet (juuni 2018) Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) hindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EIP tegevuse hindamise aruannet (juuni 2018) Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) hindamise kohta,

| — | võttes arvesse välislaenude andmise volituse 2019. aasta hindamist komisjonis (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse välislaenude andmise volituse 2019. aasta hindamist komisjonis (6),

| — | võttes arvesse Euroopa arengualase finantsstruktuuri kõrgetasemelise eksperdirühma aruannet „Europe in the World – The future of the European financial architecture for development“ („Euroopa ja maailm – Euroopa arengualase finantsstruktuuri tulevik“) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa arengualase finantsstruktuuri kõrgetasemelise eksperdirühma aruannet „Europe in the World – The future of the European financial architecture for development“ („Euroopa ja maailm – Euroopa arengualase finantsstruktuuri tulevik“) (7),

| — | võttes arvesse organisatsiooni Counter Balance 2019. aasta oktoobri aruannet „Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption?“ („Kas EIP tuleb toime ülesandega võidelda pettuste ja korruptsiooni vastu?“) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Counter Balance 2019. aasta oktoobri aruannet „Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption?“ („Kas EIP tuleb toime ülesandega võidelda pettuste ja korruptsiooni vastu?“) (8),

| — | võttes arvesse 2016. aasta septembris saavutatud kolmepoolset kokkulepet Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta septembris saavutatud kolmepoolset kokkulepet Euroopa Komisjoni, Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Investeerimispanga vahel,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0118/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0118/2020),

| A. | arvestades, et EIP on aluslepingu kohaselt kohustatud aitama sihtotstarbeliste investeerimisvahendite, nt laenude, omakapitali, tagatiste, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenustega kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EIP on aluslepingu kohaselt kohustatud aitama sihtotstarbeliste investeerimisvahendite, nt laenude, omakapitali, tagatiste, riskijagamisrahastu ja nõustamisteenustega kaasa ELi integratsioonile, majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ning piirkondlikule arengule;

| B. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 309 kohaselt on EIP peamine ülesanne aidata liidu huvides kaasa siseturu tasakaalustatud ja stabiilsele arengule; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 309 kohaselt on EIP peamine ülesanne aidata liidu huvides kaasa siseturu tasakaalustatud ja stabiilsele arengule;

| C. | arvestades, et EIP kui maailma suurim avaliku sektori laenuandja tegutseb rahvusvahelistel kapitaliturgudel, pakkudes klientidele konkurentsivõimelisi ja soodsaid tingimusi, et toetada ELi poliitikavaldkondi ja projekte; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EIP kui maailma suurim avaliku sektori laenuandja tegutseb rahvusvahelistel kapitaliturgudel, pakkudes klientidele konkurentsivõimelisi ja soodsaid tingimusi, et toetada ELi poliitikavaldkondi ja projekte;

| D. | arvestades, et EIP sai 2018. aastal 60-aastaseks ning et nii liidus kui ka sellest väljaspool tuleb lahendada arvukaid uusi probleeme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EIP sai 2018. aastal 60-aastaseks ning et nii liidus kui ka sellest väljaspool tuleb lahendada arvukaid uusi probleeme;

| E. | arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on EL pidanud toime tulema ulatusliku investeeringute nappusega, ehkki samal ajal on rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ülemineku nõude tõttu olnud investeeringute järele tungiv vajadus; arvestades, et investeeringute määr (st investeeringute ja SKP suhe) jääb allapoole kriisieelset taset; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et viimase kümne aasta jooksul on EL pidanud toime tulema ulatusliku investeeringute nappusega, ehkki samal ajal on rohelisele majandusele ja digitehnoloogiale ülemineku nõude tõttu olnud investeeringute järele tungiv vajadus; arvestades, et investeeringute määr (st investeeringute ja SKP suhe) jääb allapoole kriisieelset taset;

| F. | arvestades, et EIP kiitis 2019. aasta novembris heaks uued kliimaalased kohustused ja uue energialaenupoliitika; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EIP kiitis 2019. aasta novembris heaks uued kliimaalased kohustused ja uue energialaenupoliitika;

| G. | arvestades, et EIP-l on rahvusvahelistel finantsturgudel oluline roll, eelkõige tänu oma juhtivale positsioonile roheliste võlakirjade emiteerimisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EIP-l on rahvusvahelistel finantsturgudel oluline roll, eelkõige tänu oma juhtivale positsioonile roheliste võlakirjade emiteerimisel;

| H. | arvestades, et EIP-lt oodatakse, et ta mängiks Euroopa rohelise kokkuleppe rahastamisel (kestliku Euroopa investeerimiskava kaudu) keskset rolli; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EIP-lt oodatakse, et ta mängiks Euroopa rohelise kokkuleppe rahastamisel (kestliku Euroopa investeerimiskava kaudu) keskset rolli;

| I. | arvestades, et EIP peaks pöörama erilist tähelepanu ja keskenduma üldistele avaliku poliitika eesmärkidele, nagu sotsiaalne ühtekuuluvus, kestlik areng ja keskkond; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EIP peaks pöörama erilist tähelepanu ja keskenduma üldistele avaliku poliitika eesmärkidele, nagu sotsiaalne ühtekuuluvus, kestlik areng ja keskkond;

| J. | arvestades, et EIP peaks integreerima oma investeerimisstrateegiatesse Euroopa väärtused, millest kõige olulisemad on inimõigused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EIP peaks integreerima oma investeerimisstrateegiatesse Euroopa väärtused, millest kõige olulisemad on inimõigused;

| K. | arvestades, et EIP kaalub võimalust saada ELi arengupangaks ning nõukogu on juba palunud, et EIP ja EBRD esitaksid tulevasteks aruteludeks vastavad kavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EIP kaalub võimalust saada ELi arengupangaks ning nõukogu on juba palunud, et EIP ja EBRD esitaksid tulevasteks aruteludeks vastavad kavad;

| L. | arvestades, et EIP rahastamistegevusega väljaspool ELi toetatakse peamiselt ELi välispoliitilisi eesmärke, suurendatakse liidu nähtavust, tugevdatakse väärtusi ning aidatakse säilitada kolmandate riikide stabiilsust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EIP rahastamistegevusega väljaspool ELi toetatakse peamiselt ELi välispoliitilisi eesmärke, suurendatakse liidu nähtavust, tugevdatakse väärtusi ning aidatakse säilitada kolmandate riikide stabiilsust;

| M. | arvestades, et EIP hoolsuskohustus ja lepingutingimused peavad nõuetekohaselt hõlmama ka kaitsemeetmeid pettuste (sh maksupettuste ja rahapesu) vastu ning terrorismi rahastamise ja korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EIP hoolsuskohustus ja lepingutingimused peavad nõuetekohaselt hõlmama ka kaitsemeetmeid pettuste (sh maksupettuste ja rahapesu) vastu ning terrorismi rahastamise ja korruptsiooni vastu;

| N. | arvestades, et jätkuvat tuleks tähelepanu pöörata EIP tulemuspoliitika ja juhtimise ning hea üldjuhtimise ja läbipaistvusega seotud parimate tavade väljatöötamisele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et jätkuvat tuleks tähelepanu pöörata EIP tulemuspoliitika ja juhtimise ning hea üldjuhtimise ja läbipaistvusega seotud parimate tavade väljatöötamisele;

EIP rahastamistegevuse peamised saavutused 2018. aastal

| 1. | märgib, et EIP grupi rahastamise maht oli 2018. aastal üle 64,19 miljardi euro ning grupp allkirjastas 854 projekti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et EIP peamised investeerimissuunad on järgmised:






  — | innovatsiooniprojektid said 2018. aastal laene kokku 13,5 miljardit eurot; |
| --- | --- | --- |

2.

—

innovatsiooniprojektid said 2018. aastal laene kokku 13,5 miljardit eurot;

| — | 32 % (st rohkem kui kavandatud 30 %) EIP vahenditest eraldati ühtekuuluvus- ja üleminekupiirkondadele; |
| --- | --- |

—

32 % (st rohkem kui kavandatud 30 %) EIP vahenditest eraldati ühtekuuluvus- ja üleminekupiirkondadele;

| — | peamiseks prioriteediks olid rohkem kui 23,3 miljardi euroga VKEsid ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid puudutavad rahastamiskavad; |
| --- | --- |

—

peamiseks prioriteediks olid rohkem kui 23,3 miljardi euroga VKEsid ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid puudutavad rahastamiskavad;

| — | keskkonda investeeriti 15,2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

—

keskkonda investeeriti 15,2 miljardit eurot;

| — | taristu sai 12,3 miljardit eurot; |
| --- | --- |

—

taristu sai 12,3 miljardit eurot;

| — | kliimamuutustega seotud laenud moodustasid 2018. aastal EIP portfellist ligikaudu 30 % (28 % kõikidest laenulepingutest), st rohkem kui Pariisi kliimakokkuleppe toetuseks ette nähtud 25 %; |
| --- | --- |

—

kliimamuutustega seotud laenud moodustasid 2018. aastal EIP portfellist ligikaudu 30 % (28 % kõikidest laenulepingutest), st rohkem kui Pariisi kliimakokkuleppe toetuseks ette nähtud 25 %;

| — | väljapoole Euroopat investeeriti üle 8 miljardi euro ja see moodustas 12,5 % EIP rahastamisest kokku; |
| --- | --- |

—

väljapoole Euroopat investeeriti üle 8 miljardi euro ja see moodustas 12,5 % EIP rahastamisest kokku;

| 3. | võtab teadmiseks, et EIP kaks üldist poliitilist eesmärki on seotud ELi sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse ning kliimameetmetega, neile lisanduvad neli prioriteetset avaliku poliitika eesmärki, milleks on innovatsioon, VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate rahastamine, taristu ja keskkond; rõhutab, et need prioriteetsed avaliku poliitika eesmärgid peaksid olema täielikult kooskõlas ELi poliitiliste prioriteetide hiljutise ajakohastamisega, et kajastada uusi majanduslikke suundumusi ja üleminekut kestlikule majandusmudelile, mis austab planeedi piire, sotsiaalset õiglust ja ühist heaolu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks allkirjastatud rahastamislepingute geograafilise jaotuse 2018. aastal; kutsub EIPd üles andma allkirjastatud rahastamislepingute kohta riigipõhist teavet ka elaniku kohta ja võttes arvesse riigi osaluse suurust EIPs; nõuab investeeringute tasakaalustatud geograafilist jaotust, et võtta arvesse riikide ja piirkondade arengutaseme ja ühtekuuluvuse aspekte; võtab teadmiseks allkirjastatud rahastamislepingute 2018. aasta geograafilise jaotuse osakaaluna SKPst, kusjuures viis peamist rahastust saanud liikmesriiki olid Kreeka 1,01 % (1,87 miljardit eurot), Küpros 1,01 % (0,21 miljardit eurot), Portugal 0,98 % (1,98 miljardit eurot), Horvaatia 0,98 % (0,51 miljardit eurot) ja Poola 0,97 % (4,79 miljardit eurot); märgib, et viie suurima rahastust saanud liikmesriigi arvele langes absoluutväärtuses 52,9 % allkirjastatud finantsinvesteeringutest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks, et nõukogu nõustus säilitama panga kapitalibaasi, asendades Ühendkuningriigi osa EIP sissemakstud kapitalis panga reservide ja sissenõutava kapitaliga, suurendades proportsionaalselt tingimuslikke kohustusi; võtab teadmiseks, et nõukogu nõustus kapitali asümmeetrilise suurendamisega, mis tõi kaasa Poola ja Rumeenia osakapitali suurenemise; nõuab EIP osanikelt panga kapitalisatsiooni edasist suurendamist, et võimaldada investeeringute suurendamist ja rohkemate riskide võtmist, et rahastada vajalikke projekte, millega toetatakse kestlikule majandusele ja digitehnoloogiale üleminekut ja aidatakse kaasa sotsiaalsele ja territoriaalsele sidususele, töökohtade loomisele, innovatsioonile ja konkurentsivõimele ELis, säilitades samal ajal EIP AAA-reitingu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et kahanenud väärtusega laenude osakaal kogu laenuportfellis oli 2018. aasta lõpus 0,3 % (2017. aasta lõpus samuti 0,3 %), hoolimata panga hiljutisest otsusest hakata liikuma suurema riskiga laenutehingute suunas; |
| --- | --- |

6.

EIP investeerimispoliitika peamised prioriteedid ja panga ärimudeli jätkusuutlikkus

| 7. | märgib, et EIP ülesanne on investeerida elujõulistesse projektidesse, mis aitavad saavutada ELi poliitikaeesmärke vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 309, sh projektidesse vähemarenenud piirkondade arendamiseks; rõhutab, et EIP laenutegevuses peaks prioriteetide seadmisel tuginema jätkusuutlikele projektidele, millel on selged tulemused, lisaväärtus ja laiem positiivne mõju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub EIPd üles võtma arvesse kõiki suuremahulistest taristuprojektidest tulenevaid keskkonnariske ning rahastama ainult projekte, millel on tõendatud lisaväärtus nii kohaliku elanikkonna jaoks kui ka keskkonna, sotsiaalses ja majanduslikus mõttes; rõhutab, kui oluline on jälgida sellega seoses rangelt võimalikku korruptsiooni- ja pettuseohtu ning viia läbi rahastatavate projektide hoolikas eel- ja järelhindamine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et on olemas poliitiline tahe eraldada üha rohkem EIP rahalisi vahendeid kliima- ja keskkonnasäästlikkusele ehk luua nn Euroopa kliimapank; kutsub kodanikuühiskonda, komisjoni, parlamenti ja panga osanikke üles seda võimalust ära kasutama ja viima EIP tegevuse 2020. aastal kooskõlla Pariisi kokkuleppega; rõhutab, et uute arengute raames peab EIP jätkama regionaalarengu ning ELi sotsiaalse ja majandusliku sidususe eesmärkide toetamist, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu protokollis nr 28; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub EIPd üles keskenduma väiksematele detsentraliseeritud projektidele, mis on sageli kogukondlikud, ning parandama kodanike juhitud algatuste toetamist, tugevdades enne projektide heakskiitmist tehnilist abi ja finantsekspertiisi, et parandada juurdepääsu EIP rahastamisele, ning EIP toimingute kvaliteeti ja kestlikkust; nõuab sellega seoses järgmises mitmeaastases finantsraamistikus nõustamisteenuste piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub EIPd üles võtma investeeringutest kohalikule keskkonnale tuleneva mõju puhul arvesse kohalikke sidusrühmi, sealhulgas kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt EIP keskkonna- ja sotsiaalraamistiku läbivaatamise üle käesoleva aasta lõpupoole; palub EIP-l tagada, et kõigis panga tegevustes järgitaks kahju mittetekitamise põhimõtet; palub EIP-l võtta kohustus lõpetada kõikide selliste projektide rahastamine, mis ei ole kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja ELi kliimaeesmärkidega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab seetõttu selge teabe avaldamist selle kohta, kuidas EIP strateegiat rakendatakse, ning EIP toodete ja portfellide kestlikkuse või kliimamõju kohta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt EIP aruannete üle keskpika ja pikaajalise majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta investeerimispõhimõtete määratlemisel; väljendab heameelt selle üle, et see aruandlus hõlmab nii projekti kavandamis- (eel-) kui ka rakendamisetappi; on arvamusel, et see peaks sisaldama aruandeid eelkõige ELis tehtud investeeringutega saavutatud tulemuste kohta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et riigi tasandil on vaja pingutada kliimaneutraalse majanduse arendamiseks ning EIP peaks selles küsimuses võtma juhtrolli; kutsub EIPd üles toetama riiklikke investeerimis- ja ekspordi-impordipanku EIP põhimõtetele ja meetmetele sarnaste keskkonnapõhimõtete ja -meetmete vastuvõtmisel ning kohustuma rahastama üksnes projekte, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja ELi kliimaeesmärkidega; |
| --- | --- |

15.

EIP roll Euroopa rohelise kokkuleppe rahastamisel

| 16. | on seisukohal, et EIP-l on oluline roll selliste kliimaprobleemidega tegelemisel nagu globaalne soojenemine ja ELi majanduse CO2 heite vähendamine; märgib, et EIP peaks järgima rohelises kokkuleppes seatud eesmärke; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et kliimainvesteeringuid tehti 2018. aastal kokku 16,2 miljardit eurot ning kõige rohkem investeeriti vähese CO2 heitega energiasse (6 miljardit eurot), taastuvenergiasse (4,1 miljardit eurot) ja energiatõhususse (2,7 miljardit eurot); märgib, et 2018. aastal oli 29 % EIP antud laenudest seotud kliimaga; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt selle üle, et 2018. aastal emiteeriti 4 miljardi euro väärtuses kliimateadlikkusvõlakirju ja 500 miljoni euro väärtuses kestlikkusteadlikkuse võlakirju; rõhutab, et vaja on ELi roheliste võlakirjade standardit, et tagada läbipaistvus ja tulu jälgimine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde kohustusi, mille EIP president võttis 2019. aasta septembris toimunud ÜRO kliimatippkohtumisel:






  — | viia kogu EIP rahastamistegevus 2020. aasta lõpuks kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; |
| --- | --- | --- |

19.

—

viia kogu EIP rahastamistegevus 2020. aasta lõpuks kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega;

| — | eraldada 2025. aastaks vähemalt 50 % EIP rahalistest vahenditest kliima- ja keskkonnakestlikkuse edendamiseks; |
| --- | --- |

—

eraldada 2025. aastaks vähemalt 50 % EIP rahalistest vahenditest kliima- ja keskkonnakestlikkuse edendamiseks;

| — | teha kuni 2030. aastani kliima- ja keskkonnainvesteeringuid 1 triljoni euro ulatuses; |
| --- | --- |

—

teha kuni 2030. aastani kliima- ja keskkonnainvesteeringuid 1 triljoni euro ulatuses;

| 20. | rõhutab, et EIP soov olla rohelise kokkuleppe peamine rahandussammas tähendab seda, et pank peab kliimapangaks saamiseks rohkem pingutama; kutsub EIPd üles koostama konkreetsete, mõõdetavate, saavutatavate, realistlike ja ajaliselt kindlaksmääratud eesmärkidega tegevuskava Pariisi kokkuleppe rakendamisega seoses; nõuab, et nende eesmärkide puhul võetaks arvesse ELi piirkondade ja liikmesriikide vaheliste erinevuste suurenemise võimalikku ohtu; tõstab esile EIP tegevust majandusliku ja sotsiaalse sidususe toetamisel; rõhutab, et EIP peab viima majandusliku ja sotsiaalse sidususe toetamise oma tegevuses kooskõlla kliimaeesmärkidega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab, et konkreetsetes poliitikavaldkondades võetaks ambitsioonikad kohustused; EIP peab muutma oma kohustused strateegilise tegevuskava ja kliimastrateegia, samuti valdkondlike laenustrateegiate ja kaitsemeetmete oluliseks osaks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et on äärmiselt oluline, et kõik EIP investeeringud ja valdkondlikud portfellid oleksid kooskõlas Pariisi kokkuleppega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab teadmiseks, et EIP kiitis 2018. aastal heaks suurte gaasitaristuprojektide rahastamise, sealhulgas Türkmenistanist ja Aserbaidžaanist ELi suunduva torujuhtme (Trans-Anatoolia maagaasi torujuhe) ning Kreekast Albaania ja Aadria mere kaudu Itaaliasse suunduva torujuhtme (Aadria mere torujuhe) rahastamise; märgib, et need investeeringud lisati ELi eelarvest kaasrahastatavate ühishuviprojektide neljandasse loendisse; nõuab, et EIP selgitaks, kuidas need projektid viiakse 2020. aasta lõpuks kooskõlla Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; rõhutab vajadust tunnustada gaasi rolli, kuna gaas on oluline üleminekutehnoloogia ja soodustab üleminekut kliimaneutraalsusele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et EIP uus energialaenude poliitika on oluline edasiminek, eriti otsus lõpetada 2021. aasta lõpuks laenude andmine fossiilkütustega seotud energiaprojektidele ja eeskuju, mida see teistele pankadele näitab; rõhutab vajadust tagada, et selliste energiaallikate nagu maagaas kasutamine ja sellele järgnev rahastamine oleksid kooskõlas kliimaneutraalsuse saavutamisega hiljemalt 2050. aastaks; märgib, et energialaenupoliitika vaadatakse läbi 2022. aasta alguses, ja nõuab, et see poliitika viidaks selle läbivaatamise käigus kooskõlla Euroopa kestliku rahanduse taksonoomiaga; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt selle üle, et EIP keskendub tulevikus õiglasele üleminekule, ja loodab, et EIP annab panuse õiglase ülemineku mehhanismi, eriti oma tulevase avaliku sektori laenurahastu ja programmi „InvestEU“ raames tehtavate toimingutega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | võtab teadmiseks, et maanteede, kiirteede ja lennutranspordi rahastamise osakaal oli 2018. aastal suurem kui 2014.–2018. aasta keskmine, samal ajal kui raudteede rahastamine oli 2018. aastal väiksem kui 2014.–2018. aasta keskmine; märgib, et 2018. aastal eraldati lennutranspordile kokku 725 miljonit eurot; ootab, et EIP vaataks läbi oma transpordilaenude poliitika; nõuab uut transpordi rahastamise poliitikat, et vähendada 2050. aastaks ELi transpordisektori süsinikuheidet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles täiendama kestlike investeeringute raamistikku olulise negatiivse keskkonnamõjuga majandustegevusalade kriteeriumidega, mida EIP võiks kohaldada; tunnustab EIP pingutusi aidata kaasa kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub üles rakendama uut poliitikat CO2-mahukates tegevusvaldkondades, kus EIP on tegev, näiteks tsemendi-, naftakeemia- ja terasetööstuses, et keskenduda nende sektorite kestlikkusele ja kaaluda hoolikalt kehtivate lepingute lõpetamise tagajärgi, keskendudes ringmajanduse edendamisele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et kliimaprobleemi ei saa lahendada tööstuse toetuseta ning laiaulatuslikke muutusi on võimalik saavutada ainult siis, kui kaasatakse tööstus ja antakse vajalikud stiimulid uuenduslike kliimalahenduste jaoks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab heameelt EIP uue CO2 jalajälje hindamismeetodi üle ja nõuab selle süstemaatilist rakendamist, pöörates erilist tähelepanu kaudsetele heitkogustele (3. tüüp); nõuab, et projekte hinnataks põhjalikult, mitte ainult nende heitkoguste olelusringi majandusliku analüüsi põhjal; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub EIPd üles uurima võimalusi kehtestada vahendajatest klientidele rangemad nõuded oma fossiilkütustega seotud riskide avalikustamiseks; rõhutab, et sellised uued nõuded ei tohiks kahjustada VKEde juurdepääsu rahastamisele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab kiiduväärseks, et EIP võttis vastu välistamispoliitika, ning nõuab, et seda kasutataks rangelt selleks, et välistada EIP rahastuse andmine korruptsiooni või pettusega seotud klientidele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on seisukohal, et kooskõlas äripanganduse parimate tavadega (9) tuleks EIP rahastamise tingimuseks seada ambitsioonikad teaduslikud eesmärgid ja lubadused, et lõpetada järk-järgult selliste projektide toetamine, millega kaasneb suur kasvuhoonegaaside heide; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab heameelt 2018. aastal vastu võetud hüdroenergia suuniste (10) üle ja nõuab läbipaistvusnõuete laiendamist kõigile taristuprojektidele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab EIP-le meelde, et bioloogilise mitmekesisuse kaitse on kliimamuutustega kohanemise põhielement ja ökosüsteemide taastamine on ainus ennast õigustanud negatiivse heite saavutamise tehnoloogia; märgib, et kõik EIP projektid läbivad bioloogilise mitmekesisuse riskihindamise ja peavad vastama panga bioloogilise mitmekesisuse normidele, ning kutsub panka üles suurendama rahastamist, et saavutada ELi selle valdkonna eesmärgid, eelkõige viia metsade raadamise kogumaht nullini ning täita mere- ja rannikualade kaitse eesmärgid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et Euroopa Investeerimisfond (EIF) on täielikult kaasatud kõigisse EIP kliimameetmetesse; |
| --- | --- |

36.

EIP tegevus väljaspool ELi

| 37. | kordab, et vaesuse kaotamine, riigisiseste vahendite kasutuselevõtmine ja inimõigused on arengu rahastamise ELi struktuuri põhiteemad, mille puhul rahastatavate meetmete nähtavus suureneb; on veendunud, et kestliku arengu eesmärkide elluviimine peaks olema lähiaastatel ELi tähelepanu keskmes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | võtab rahuloluga teadmiseks EIP võime kohaneda kiiresti rahvusvaheliste probleemidega; palub, et EIP toetaks ka edaspidi ELi välispoliitikat ja hädaolukordadele reageerimist, näiteks majandusliku vastupanuvõime ja taastuvuse algatust, mis on osa Euroopa vastusest üleilmsele rände- ja pagulasprobleemile; |
| --- | --- |

38.

| 39. | julgustab EIPd, EBRDd, mitmepoolseid arengupanku ja rahvusvahelisi finantsasutusi jätkama projektide rakendamisel tööd parima võimaliku operatiivkoostöö nimel, kuna selline tihedam pankadevaheline koostöö on hädavajalik kulude optimeerimiseks ja koostoime suurendamiseks ressursside tõhusama kasutamise abil; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et välislaenude andmise volituse 2018. aasta vahekokkuvõtte tulemusel suureneb EIP tagatis 5,3 miljardi euro võrra; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab meelde vajadust viia EIP tegevus kooskõlla ELi välispoliitika eesmärkidega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et inimõiguste põhimõtted on täielikult integreeritud panga peamistesse hoolsuskohustuse menetlustesse ja normidesse, sealhulgas eelhindamistesse; tuletab meelde, et EIP on otseselt seotud ELi põhiõiguste hartaga ning klientidega sõlmitavate lepingute tingimused võimaldavad inimõiguste rikkumise korral lepingud peatada; väljendab heameelt keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid põhimõtteid ja norme käsitleva 2009. aasta avalduse läbivaatamise üle; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palub EIP-l võtta kolmandatesse riikidesse investeerimisel arvesse kohalikke olusid; tuletab meelde, et kolmandatesse riikidesse investeerimise eesmärk peaks olema ka pikaajalise kestliku majanduskasvu ergutamine erasektori juhtimisel, kliimamuutuste vastase võitluse toetamine ja vaesuse vähendamine töökohtade loomise ja tootmisvahenditele parema juurdepääsu kaudu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et EIPs on tööl inimõiguste spetsialistid, kuid kohalike olude paremaks mõistmiseks oleks kasulik suurendada EIP kohalike töötajate arvu partnerriikides; kutsub EIPd üles tagama seda, et inimõigustega seotud kaalutlusi võetakse arvesse kogu otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et projektide tasandil on oluline roll komisjonil ja Euroopa välisteenistusel, kuna nendega konsulteeritakse hinnatavate EIP projektide küsimuses enne, kui projektid esitatakse vastuvõtmiseks EIP direktoritele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub EIP-l tegeleda tema välislaenude andmise volituse komisjonipoolse hindamise tulemustega, milles juhitakse tähelepanu sellele, et „komisjoni talitustel on raske saada ülevaadet EIP tulemustest muul viisil kui väliste sidusrühmade kaudu, kuna aruandlus tegelike tulemuste kohta esitatakse alles pärast projekti lõpuleviimist ja EIP-l ei ole kohustust teatada rakendamisprobleemidest“; peab väga problemaatiliseks komisjoni järeldust, et „ELi sekkumise tegelikud tulemused ja mõju on endiselt suures osas teadmata“; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab veel kord huvi osaleda ja anda oma panus aruteludesse, mida nõukogu ja EIP peavad panga uue ELi arengupanga filiaali võimaliku asutamise üle; palub, et EIP seaks arenguga seotud tegevuseks filiaali asutamise kavades prioriteediks vaesuse kaotamise, riigisiseste vahendite kasutuselevõtmise ja inimõigused; |
| --- | --- |

47.

EFSI toimimine ja tulemuslikkus

| 48. | märgib, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) peamine kvantitatiivne eesmärk on kaasata 500 miljardit eurot täiendavaid era- ja avaliku sektori investeeringuid; märgib, et tulevastesse investeerimisstrateegiatesse tuleks lisada mõõdetavad kestlikkuse ja sotsiaalse mõju eesmärgid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | märgib, et EFSI rakendamiseks võttis EIP tööle 358 töötajat ja veel 75 töötajat Euroopa investeerimisnõustamise keskusse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tuletab meelde, et EFSI-l on EIPst eraldiseisev juhtimisstruktuur ja tema investeerimistoimingud toimuvad kahes teemavaldkonnas, st EIP hallatavas taristu- ja innovatsioonikomponendis ning EIFi hallatavas VKEde komponendis; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kordab, et EFSI (mida erinevalt teistest praegustest EIP rahastamisvahenditest toetatakse ELi eelarvest) aluspõhimõte on pakkuda täiendavust selle kaudu, et selgitada välja muud uuenduslikud tulevikku suunatud sektorid ja suurema riskiga projektid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab täiendavuskriteeriumide tähtsust, mis hõlmavad vajadust toetada toiminguid, mis võivad saada EFSI toetust üksnes siis, kui need on suunatud selgelt määratletud turutõrgetele või mitteoptimaalsetele investeerimisolukordadele ja -toimingutele, mida ei oleks ilma EFSIta võimalik ellu viia samas ulatuses või sama aja jooksul; |
| --- | --- |

52.

| 53. | võtab murega teadmiseks kontrollikoja tähelepanekud, et aruandes esitatud hinnangus kaasatud investeeringute kohta ei võeta arvesse asjaolu, et mõned EFSI tehingud asendasid muid EIP toiminguid ja ELi rahastamisvahendeid, ning asjaolu, et osa EFSI toetusest läks projektidele, mida oleks saanud rahastada erinevatel tingimustel muudest avaliku või erasektori rahastamisallikatest; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kordab nõudmist saada objektiivne ülevaade EFSI projektide täiendavusest, majanduslikust, sotsiaalsest ja keskkonnaalasest mõjust ning tõelisest lisaväärtusest, samuti nende kooskõlast liidu poliitika või EIP muude toimingutega, et toetus kujuneks rohkem poliitika- kui nõudluspõhiseks, nagu on osutatud Euroopa Kontrollikoja 2019. aasta jaanuari eriaruandes (11); |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib, et EFSI-l oli õigus saada oma toiminguteks lisaks erainvesteeringutele ka vahendeid ELi ja riiklikest avaliku sektori allikatest; märgib, kui tähtis on hoida ära kasutatavate rahaliste vahendite majandustegevust kahandav mõju ja selliste kulude võimalik tühimõju; rõhutab vajadust tagada täiendavus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on seisukohal, et tuleks hoiduda mitme investori kulutuste kattumisest ja kulude tühimõjust, et vältida tulemuste ebausaldusväärset või mitmekordset omakstunnistamist investeeringute rahastamisel eri kanalite kaudu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nõuab suuremat koostoimet EFSI, riiklike tugipankade ja investeerimisplatvormide vahel, et parandada EFSI üldist tulemuslikkust; |
| --- | --- |

57.

| 58. | peab äärmiselt oluliseks, et programmi „InvestEU“ esialgsel kavandamisel ja rakendamisel ning saavutatud tulemustest aru andmisel võetaks nõuetekohaselt arvesse EFSI 1.0 ja EFSI 2.0 raames saadud kogemusi, eelkõige täiendavuse, kestlikkuse ja läbipaistvuse kohta; |
| --- | --- |

58.

EIP juhtimine, läbipaistvus ja vastutus

| 59. | kordab, et EIP ja EIFi eetika, usaldusväärsus, läbipaistvus ja vastutus on tähtis kõigis toimingutes; |
| --- | --- |

59.

| 60. | märgib, et komisjon esitab menetluse raames kooskõlas EIP põhikirja artikliga 19 arvamuse kõigi finantseerimistoimingute kohta; kutsub komisjoni üles tegema need arvamused esitamise ajal kättesaadavaks; |
| --- | --- |

60.

EIP äriühingu üldjuhtimise ja kontrolli raamistiku optimeerimine

| 61. | soovitab kohandada panga lähenemisviisi ja sellega seotud kvaliteedikontrolle panga üksustes, et piisavalt käsitleda nõuete mittejärgimisest tulenevaid riske ning toetada tulemuspõhise eelarve põhimõtte täielikku kasutuselevõttu EIPs ja EIP grupis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | nõuab hinnangut ja aruannet riskide ja kontrollisüsteemide kohta, mis on seotud Euroopa Komisjoni osavõtul toimuva segarahastamisega, võttes seejuures arvesse segarahastamise mõju mitte ainult järelevalvele, vaid ka juhtimisvõimalustele; |
| --- | --- |

62.

| 63. | märgib, et 2018. aastal jätkus panga ärimudeli kujunemine ja see muutus mitmekesisemaks seoses tegevuse laienemisega EFSI raames, mis on oma olemuselt keerukam, ning tehingute tõttu, mis on väiksemad ja suurema riskiprofiiliga; |
| --- | --- |

63.

| 64. | märgib, et direktorite nõukogu andis 2018. aasta juulis ülevaate mitmest organisatsioonilisest ja juhtimismuudatusest ning kiitis 2018. aasta detsembris heaks rakendamise tegevuskava, mis hõlmab muu hulgas järgmist:






  i) | ettepanekut muuta EIP põhikirja, et suurendada direktorite nõukogu asendusliikmete arvu ja võtta teatavates juhtimisküsimustes kasutusele kvalifitseeritud häälteenamus; |
| --- | --- | --- |

64.

i)

ettepanekut muuta EIP põhikirja, et suurendada direktorite nõukogu asendusliikmete arvu ja võtta teatavates juhtimisküsimustes kasutusele kvalifitseeritud häälteenamus;

| ii) | tõhustada panga sisekontrolli ja riskijuhtimise keskkonda, eelkõige seades sisse grupi riskijuhtimise funktsiooni, mida täidab grupi riskijuht; |
| --- | --- |

ii)

tõhustada panga sisekontrolli ja riskijuhtimise keskkonda, eelkõige seades sisse grupi riskijuhtimise funktsiooni, mida täidab grupi riskijuht;

| 65. | on seisukohal, et seoses EIP juhtorganite kohustuste läbivaatamisega peaksid halduskomitee liikmed vältima igas olukorras võimalikku huvide konflikti; peab sellega seoses oluliseks lisada halduskomitee ja direktorite nõukogu käitumisjuhendisse säte, millega välistatakse nende liikmete võimalus teostada järelevalvet laenuandmise või projektide rakendamise üle oma koduriigis; |
| --- | --- |

65.

| 66. | peab kahetsusväärseks püsivat mitmekesisuse ja soolise tasakaalu puudumist kõrgema juhtkonna tasandil ja EIP grupi juhtorganites; palub EIP-l selle küsimusega esmajärjekorras tegeleda; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kutsub EIPd üles rakendama täielikult EIP auditikomisjoni 2018. aasta aruandes (12) esitatud soovitusi, nimelt järgmist:






  — | halduskomitee ja direktorite nõukogu käitumisjuhend tuleb läbi vaadata; |
| --- | --- | --- |

67.

—

halduskomitee ja direktorite nõukogu käitumisjuhend tuleb läbi vaadata;

| — | pank peab tagama kontrollitöötajate piisava arvu ja kontrolliülesannetega seotud täitmata ametikohad tuleb kiiremas korras täita; |
| --- | --- |

—

pank peab tagama kontrollitöötajate piisava arvu ja kontrolliülesannetega seotud täitmata ametikohad tuleb kiiremas korras täita;

| — | halduskomitee peab töötama välja tegevuskava, mis sisaldab vahe-eesmärke, vahendeid ja soovituste rakendamise ajakava, arvestades sellega, et varem on auditikomisjoni soovitusi rakendatud liiga aeglaselt; |
| --- | --- |

—

halduskomitee peab töötama välja tegevuskava, mis sisaldab vahe-eesmärke, vahendeid ja soovituste rakendamise ajakava, arvestades sellega, et varem on auditikomisjoni soovitusi rakendatud liiga aeglaselt;

Läbipaistvam ja vastutustundlikum institutsioon, millel on tugevdatud mehhanismid võitluseks pettuse ja korruptsiooni vastu

| 68. | märgib, et EIP on aastate jooksul kehtestanud sisemehhanismid ja juhtimisstruktuurid pettuse- ja korruptsiooniohu vähendamiseks; samuti on pank võtnud avalikult kohustuse kohaldada pettuse ja korruptsiooni suhtes täisleppimatust; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kutsub EIPd üles avaldama oma veebisaidil oma klientidega seotud tegelikku tulusaajat puudutavad andmed, et suurendada oma toimingute nähtavust ning aidata ennetada korruptsiooni ja huvide konflikti juhtumeid; |
| --- | --- |

69.

| 70. | palub EIP-l seada otseste ja kaudsete laenude andmise tingimuseks maksu- ja raamatupidamisandmete avaldamine riikide lõikes ning tegelikke tulusaajaid käsitlevate andmete avalikustamine rahastamistoimingutega seotud rahastuse saajate ja finantsvahendajate poolt; |
| --- | --- |

70.

| 71. | võtab teadmiseks organisatsiooni Counter Balance aruande, milles jõutakse järeldusele, et „EIP ei suuda ikka veel pettuse ja korruptsiooni vastu võidelda, mis on osalt tingitud tema sisemehhanismide nõrkusest ja osalt puudulikust juhtimisraamistikust, milles tema tegevus toimub, ning piisava väliskontrolli puudumisest tema tegevuse üle, sealhulgas OLAFi poolt“, ning EIP ja OLAFi vastused sellele aruandele; palub EIP-l teha vajalikud parandused, et allesjäänud puudused kõrvaldada; palub komisjonil esitada ettepaneku, kuidas tagada, et EIP täidaks vähemalt ELi rahapesuvastase direktiiviga samaväärset hoolsuskohustust; |
| --- | --- |

71.

| 72. | väljendab suurt muret seoses hiljuti avaldatud artikliga (13) EIP siseauditi kohta, milles leiti suuri puudusi panga rahapesuvastaste standardite kohaldamisel; peab tervitatavaks EIP jõupingutusi nende puuduste kõrvaldamiseks ja nõuab tungivalt, et EIP viiks oma töö ettenähtud tähtajaks esmajärjekorras lõpule ning annaks Euroopa Parlamendile aru võetud konkreetsetest meetmetest, eelkõige seoses klientide suhtes kehtiva hoolsuskohustuse tugevdamisega; palub, et EIP jagaks eespool nimetatud siseauditi aruannet Euroopa Parlamendiga ja avaldaks selle sisukokkuvõtte koos üksikasjaliku hinnanguga iga puuduse tõhusa käsitlemise kohta, et teha see kättesaadavaks laiemale üldsusele; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub EIPd üles võimalikult tõhusale koostööle OLAFi ja Euroopa Prokuratuuriga ning palub prokuratuuril ennetavalt käsitleda EIPga seotud juhtumeid, uurides ELi finantshuve kahjustavate kuritegude toimepanijaid ja esitades neile süüdistused; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kordab üleskutset, et EIP suurendaks oma aruandekohustust teiste ELi institutsioonide ees, tugevdades parlamendi kontrolli EIP üle ja andes Euroopa Kontrollikojale täieliku õiguse EIP tegevust auditeerida; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tuletab meelde, et EIP poliitikakujundamises aitab aruandekohustust parandada üldsuse osalemine, eriti EIP toimingutest mõjutatud kohalike kogukondade ja kodanike kaasamine; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tuletab meelde, et ELi poliitika läbipaistev rakendamine mitte üksnes ei tugevda EIP üldist aruandekohustust ja vastutust, andes selge ülevaate finantsvahendajatest ja lõplikest rahastuse saajatest, vaid aitab suurendada ka rahastatavate abiprojektide tõhusust ja kestlikkust; kutsub EIPd üles oma läbipaistvuspoliitika 2020. aastaks kavandatud läbivaatamisel neid aspekte arvesse võtma; |
| --- | --- |

76.

| 77. | toetab seetõttu selge teabe avaldamist selle kohta, kuidas EIP strateegiat rakendatakse, ning EIP toodete ja portfellide kestlikkuse ja kliimamõju kohta; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ootab, et EIP rikkumisest teatajate kaitsmise poliitika oleks ambitsioonikas ja seaks kõrged standardid; soovitab EIP-l tungivalt kaasata sellesse läbivaatamisse nii organisatsioonisisesed kui ka -välised rikkumisest teatajad ning näha ette selged ja hästi määratletud menetlused, tähtajad ja suunised, et tagada rikkumisest teatajatele parim võimalik tugi ja kaitsta neid võimaliku kättemaksu eest; |
| --- | --- |

78.

| 79. | peab kahetsusväärseks, et kaebuste lahendamise mehhanisme ei tugevdatud 2018. aasta lõpus piisavalt, ning on seisukohal, et tuleks parandada juurdepääsu mõjusale ja sõltumatule kaebuste lahendamise mehhanismile, mis hõlmaks ka õigust õiguskaitsele; märgib, et EIP on loonud uue sihtotstarbelise projektihangetega seotud kaebuste süsteemi, et tagada sellega seotud kaebuste mõjusam ja sõltumatum käsitlemine 2019. aastal; |
| --- | --- |

79.

| 80. | tunneb heameelt EIP püüdluste üle avaldada uued dokumendid kliimameetmete kohta, EFSI projektide tulemustabelid või projektide lõpuleviimise aruanded lõpetatud ELi-väliste toimingute kohta; on seisukohal, et EIP peaks avalikustama ka nii palju kui võimalik juhatajate nõukogu koosolekute protokollid, halduskomitee koosolekute protokollid ja päevakorrad, kolme samba põhise hindamise ja tulemuste mõõtmiste raamistiku dokumendid, komisjoni arvamused projektide kohta ja projektide järelevalvearuanded; mõistab siiski, et dokumentide läbipaistvuse suhtes kehtivad teatavad piirangud, et tagada EIP klientide ja projektipartnerite esitatud konfidentsiaalse teabe kaitse; |
| --- | --- |

80.

| 81. | võtab teadmiseks, et 2018. aastal jõustus EIP uus välistamispoliitika, mis hõlmab menetlusi selliste üksuste ja isikute väljajätmiseks, kelle käitumine ja tegevus on olnud taunitav, kusjuures sellega rakendatakse EIP kehtivaid pettusevastase poliitika sätteid ja keelde; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ootab 2018. aastal algatatud EIP/EIFi pettustevastase poliitika läbivaatamise tulemusi ning toetab rangemat täisleppimatuse poliitikat pettuse, korruptsiooni ja muude keelatud käitumise vormide suhtes; palub EIP-l tihendada tulevikus koostööd OLAFi ja Euroopa Prokuratuuriga ning teavitada pädevaid asutusi kõigist võimalikest pettusejuhtumitest; on seisukohal, et Euroopa Prokuratuuril peaksid tulevikus olema volitused esitada süüdistusi kriminaalkuritegudes, mis on seotud EIP rahaliste vahenditega Euroopa Prokuratuuri liikmeks olevates ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

82.

| 83. | märgib, et EIP avaldab oma veebisaidil iga toimingu kohta klientide andmed; kutsub EIPd üles avaldama ka vajalikku teavet tegelike tulusaajate kohta; tunneb heameelt EIP praeguse rikkumisest teatajate kaitsmise poliitika üle; |
| --- | --- |

83.

| 84. | märgib, et süüdistuste arv suurenes 2018. aastal 184 uue juhtumi võrra (2017. aastal esitati 149 süüdistust), millest 68 % pärines sisemistest ja 31 % välistest allikatest; märgib, et peamised uurimisvaldkonnad on pettus, korruptsioon, EIP/EIFi nime väärkasutamine ja kokkumäng; märgib, et 69 % EIP grupiga seotud kaebustest esitati OLAFile; |
| --- | --- |

84.

| 85. | võtab teadmiseks EIP ja Volkswageni vahelise lepingu, millega Volkswageni osalemine kõigis EIP projektides välistati 18 kuuks ning Volkswagen võttis kohustuse toetada kestlikkusalgatust, sealhulgas keskkonnakaitset; |
| --- | --- |

85.

| 86. | toetab EIP vastutustundlikku maksupoliitikat, toetades usaldusväärsuse klauslite lisamist EIP grupi lepingutesse ja põhjaliku hoolsuskohustuse täitmist seoses nõuetele mittevastava jurisdiktsiooniga, tuues selgelt välja lepingupartnerid ja geograafilise asukoha; väljendab heameelt selle üle, et 2019. aasta märtsis võeti vastu nõuetele mittevastava jurisdiktsiooni poliitika, ning nõuab selle kiiret rakendamist ja parlamendile selle rakendamise kohta regulaarsete aruannete esitamist; |
| --- | --- |

86.

| 87. | peab hädavajalikuks järgida rangeimaid usaldusväärsuse nõudeid, nimelt ELi ja rahapesuvastase töökonna edendatavaid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse standardeid ning OECD, G20 ja ELi edendatavaid hea maksuhaldustava põhimõtteid, et parandada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust; |
| --- | --- |

87.

| 88. | tunnistab EIP teedrajavat rolli ELi tasandil jätkusuutlikkuse aruande avaldamisel; kutsub EIPd üles oma jätkusuutlikkuse aruannet täiustama, andes tulemustest aru ja kasutades täpselt määratletud näitajaid, mis on konkreetsed, kergesti mõõdetavad ja võrreldavad; |
| --- | --- |

88.

| 89. | väljendab heameelt selle üle, et EIP välisaudiitor avaldas esimese piiratud kinnitava aruande valitud avalduste, arvude ja näitajate kohta 2018. aasta jätkusuutlikkuse aruandes; |
| --- | --- |

89.

| 90. | nõuab, et kontrollikoda tugevdaks välist kontrolli EIP üle, ja leiab, et 2016. aastal allkirjastatud ning Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja koostööd reguleeriva kolmepoolse lepingu praegused sätted tuleks põhjalikult läbi vaadata, kui arutatakse tulevast kolmepoolset lepingut, mis peaks sõlmitama 2020. aasta septembris; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kordab siiski seoses EIP aastaaruandega esitatud nõudmist ja palub, et EIP esitaks põhjalikuma, üksikasjalikuma ja ühtlustatuma tervet aastat hõlmava tegevusaruande ning parandaks märkimisväärselt andmete esitamist, lisades esitatavatele andmetele ka üksikasjaliku ja usaldusväärse ülevaate heaks kiidetud, allkirjastatud ja eraldatud investeeringute kohta asjaomasel aastal ning tuues välja kasutatud rahastamisallikad (omavahendid, EFSI, ELi tsentraalselt hallatavad programmid jne), teabe rahastuse saajate (liikmesriigid, avalik ja erasektor ning vahendajad või otsesed vahendite saajad) ja toetatavate sektorite kohta ning järelhindamiste tulemused; |
| --- | --- |

91.

| 92. | palub, et parlamendi eelarvekontrollikomisjon korraldaks EIP tegevuse ja selle kontrolli kohta iga-aastase seminari/kuulamise, mis annaks Euroopa Parlamendile EIPd ja selle toimingute järelevalvet puudutavaks tööks vajalikku lisateavet; |
| --- | --- |

92.

Parlamendi soovituste põhjal võetud järelmeetmed

| 93. | palub EIP-l jätkata aruandlust Euroopa Parlamendi varasemates iga-aastastes resolutsioonides antud soovituste põhjal võetud meetmete seisu kohta, eriti seoses järgnevaga:






  a) | EIP investeerimisstrateegia majanduslik, keskkonna- ja sotsiaalne mõju; |
| --- | --- | --- |

93.

a)

EIP investeerimisstrateegia majanduslik, keskkonna- ja sotsiaalne mõju;

| b) | kohandused, mis on seotud huvide konflikti ennetamisega, eelkõige juhul, kui liikmed osalevad laenude andmises; |
| --- | --- |

b)

kohandused, mis on seotud huvide konflikti ennetamisega, eelkõige juhul, kui liikmed osalevad laenude andmises;

| c) | läbipaistvus pärast klientide usaldusväärsusega seotud hoolsuskohustuse täitmist, et ennetada maksustamise vältimist, pettust ja korruptsiooni; |
| --- | --- |

c)

läbipaistvus pärast klientide usaldusväärsusega seotud hoolsuskohustuse täitmist, et ennetada maksustamise vältimist, pettust ja korruptsiooni;

o

o o

| 94. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning palub nõukogul ja EIP direktorite nõukogul korraldada parlamendi esitatud seisukohtade arutelu. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  https://www.ombudsman.europa.eu/et/decision/et/95520

(2)  ELT C 41, 6.2.2020, lk 18.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0036.

(4)  ELT L 169, 1.7.2015, lk 1.

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR19_03/SR_EFSI_ET.pdf

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsuse nr 466/2014/EL (millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduväliste investeerimisprojektide toetamiseks sõlmitud finantseerimistehingutest tekkida võiva kahjumi puhuks) hindamine: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/elm_evaluation_swd_2019_333_f1_staff_working_paper_en_v3_p1_1048237.pdf

(7)  https://www.consilium.europa.eu/media/40967/efad-report_final.pdf

(8)  https://counter-balance.org/uploads/files/Reports/Flagship-Reports-Files/2019-Corruption-Report.pdf

(9)  Crédit Agricole ei toeta enam ettevõtjaid, kes arendavad või kavatsevad arendada tegevust söesektoris. Crédit Agricole’i nulltolerantsi poliitika kehtib kõigi ettevõtjate suhtes, kes arendavad või kavatsevad arendada tegevust söesektoris, alates söe kaevandamisest ja energiatootmisest ning lõpetades söekaubanduse ja -transpordiga.

(10)  EIP, „Environmental, Climate and Social Guidelines on Hydropower Development“ (Keskkonna-, kliima- ja sotsiaalsuunised hüdroenergia arendamiseks), oktoober 2019.

(11)  https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=49051

(12)  https://www.eib.org/attachments/general/ac_annual_reports_2018_en.pdf

(13)  Luxembourg Times, „EIB under scrutiny for failings after whistleblowing complaints“, 21. aprill 2020.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/34 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/34

---

P9_TA(2020)0192

2018. aasta aruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb 2018. aasta aruannet Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2019/2128(INI))

(2021/C 371/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõiget 6 ja artikli 325 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõiget 6 ja artikli 325 lõiget 5,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. oktoobri 2019. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „30. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2018)“ (COM(2019)0444) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente (SWD(2019)0361, SWD(2019)0362, SWD(2019)0363, SWD(2019)0364 ja SWD(2019)0365), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. oktoobri 2019. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „30. aastaaruanne Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta (2018)“ (COM(2019)0444) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumente (SWD(2019)0361, SWD(2019)0362, SWD(2019)0363, SWD(2019)0364 ja SWD(2019)0365),

| — | võttes arvesse OLAFi 2018. aasta aruannet (1) ja OLAFi järelevalvekomitee 2018. aasta tegevusaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi 2018. aasta aruannet (1) ja OLAFi järelevalvekomitee 2018. aasta tegevusaruannet,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning kontrollikojale „Komisjoni pettustevastase võitluse strateegia: tõhustatud meetmed ELi eelarve kaitsmiseks“ (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning kontrollikojale „Komisjoni pettustevastase võitluse strateegia: tõhustatud meetmed ELi eelarve kaitsmiseks“ (COM(2019)0196),

| — | võttes arvesse teatisele „Komisjoni pettustevastase võitluse strateegia: tõhustatud meetmed ELi eelarve kaitsmiseks“ (COM(2019)0196) lisatud tegevuskava (SWD(2019)0170) ja pettuseriski hindamist (SWD(2019)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teatisele „Komisjoni pettustevastase võitluse strateegia: tõhustatud meetmed ELi eelarve kaitsmiseks“ (COM(2019)0196) lisatud tegevuskava (SWD(2019)0170) ja pettuseriski hindamist (SWD(2019)0171),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2018 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2018 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (COM(2018)0324), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2018. aasta ettepanekut võtta vastu määrus liidu eelarve kaitsmise kohta, juhul kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises (COM(2018)0324),

| — | võttes arvesse ELi finantshuvide kaitset käsitlevate standardsätete kehtestamist kõigis komisjoni mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekutes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi finantshuvide kaitset käsitlevate standardsätete kehtestamist kõigis komisjoni mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekutes,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 8/2018 komisjoni 23. mai 2018. aasta ettepaneku kohta muuta OLAFi määrust (EÜ, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja OLAFi juurdluste tulemuslikkusega (COM(2018)0338), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 8/2018 komisjoni 23. mai 2018. aasta ettepaneku kohta muuta OLAFi määrust (EÜ, Euratom) nr 883/2013 seoses Euroopa Prokuratuuriga tehtava koostöö ja OLAFi juurdluste tulemuslikkusega (COM(2018)0338),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 9/2018 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega luuakse ELi pettustevastase võitluse programm (COM(2018)0386), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja arvamust nr 9/2018 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, millega luuakse ELi pettustevastase võitluse programm (COM(2018)0386),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 26/2018 „Mitmed viivitused tolli IT-süsteemide rakendamisel: mis läks valesti?“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 26/2018 „Mitmed viivitused tolli IT-süsteemide rakendamisel: mis läks valesti?“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 01/2019 „Võitlemine pettustega ELi raha kasutamisel: vajadus tegutseda“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 01/2019 „Võitlemine pettustega ELi raha kasutamisel: vajadus tegutseda“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 06/2019 „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustega seotud pettuste vastu võitlemine: korraldusasutused peavad tõhustama avastamist, reageerimist ja koordineerimist“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 06/2019 „ELi ühtekuuluvuspoliitika kulutustega seotud pettuste vastu võitlemine: korraldusasutused peavad tõhustama avastamist, reageerimist ja koordineerimist“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 12/2019 „E-kaubandus: paljud käibemaksu ja tollimaksude kogumise probleemid vajavad lahendamist“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 12/2019 „E-kaubandus: paljud käibemaksu ja tollimaksude kogumise probleemid vajavad lahendamist“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi (3), ning selle vahehindamist, mille komisjon avaldas 2. oktoobril 2017. aastal (COM(2017)0589), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi (3), ning selle vahehindamist, mille komisjon avaldas 2. oktoobril 2017. aastal (COM(2017)0589),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (4) (finantshuvide kaitse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (4) (finantshuvide kaitse direktiiv),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (7),

| — | võttes arvesse komisjoni tellitud 4. septembri 2019. aasta aruannet „Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: Final Report“ (Uuring ja aruanded käibemaksu alalaekumise kohta ELi 28 liikmesriigis: lõpparuanne), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tellitud 4. septembri 2019. aasta aruannet „Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: Final Report“ (Uuring ja aruanded käibemaksu alalaekumise kohta ELi 28 liikmesriigis: lõpparuanne),

| — | võttes arvesse komisjoni tellitud 2015. aasta mai aruannet „Study to quantify and analyse the VAT Gap in the EU Member States: 2015 report“ (Uuring käibemaksu alalaekumise ulatuse määramiseks ja analüüsiks ELi liikmesriikides: 2015. aasta aruanne) ja komisjoni 7. aprilli 2016. aasta teatist käibemaksu tegevuskava kohta „Ühtse ELi käibemaksuala suunas – On aeg otsustada“ (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tellitud 2015. aasta mai aruannet „Study to quantify and analyse the VAT Gap in the EU Member States: 2015 report“ (Uuring käibemaksu alalaekumise ulatuse määramiseks ja analüüsiks ELi liikmesriikides: 2015. aasta aruanne) ja komisjoni 7. aprilli 2016. aasta teatist käibemaksu tegevuskava kohta „Ühtse ELi käibemaksuala suunas – On aeg otsustada“ (COM(2016)0148),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2014. aasta dokumenti „ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne“ (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. veebruari 2014. aasta dokumenti „ELi korruptsioonivastase võitluse aruanne“ (COM(2014)0038),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus“ (COM(2011)0308),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni rikkumisest teatajate rolli kohta ELi finantshuvide kaitsmisel (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni rikkumisest teatajate rolli kohta ELi finantshuvide kaitsmisel (9),

| — | võttes arvesse 12. mai 2017. aasta eduaruannet komisjoni teatise „Sigarettide salakaubanduse ja tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse muude vormide vastase võitluse hoogustamine – terviklik ELi strateegia (COM(2013)0324, 6.6.2013)“ rakendamise kohta (COM(2017)0235), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. mai 2017. aasta eduaruannet komisjoni teatise „Sigarettide salakaubanduse ja tubakatoodete ebaseadusliku kaubanduse muude vormide vastase võitluse hoogustamine – terviklik ELi strateegia (COM(2013)0324, 6.6.2013)“ rakendamise kohta (COM(2017)0235),

| — | võttes arvesse OLAFi koordineerimisel valminud aruannet „Fraud in Public Procurement – A collection of red flags and best practices“ (Riigihangetega seotud pettused – ohumärgid ja parimad tavad), mis avaldati 20. detsembril 2017, ja OLAFi 2017. aasta käsiraamatut vahendite ühisel haldamisel esinevatest õigusnormide rikkumistest teatamise kohta („Reporting of irregularities in shared management“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OLAFi koordineerimisel valminud aruannet „Fraud in Public Procurement – A collection of red flags and best practices“ (Riigihangetega seotud pettused – ohumärgid ja parimad tavad), mis avaldati 20. detsembril 2017, ja OLAFi 2017. aasta käsiraamatut vahendite ühisel haldamisel esinevatest õigusnormide rikkumistest teatamise kohta („Reporting of irregularities in shared management“),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 19/2017 „Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 19/2017 „Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve“,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-105/14: kriminaalasi, milles süüdistatavad on Ivo Taricco jt (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-105/14: kriminaalasi, milles süüdistatavad on Ivo Taricco jt (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-42/17: kriminaalasi järgmiste isikute suhtes: M.A.S. ja M.B. (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust kohtuasjas C-42/17: kriminaalasi järgmiste isikute suhtes: M.A.S. ja M.B. (11),

| — | võttes arvesse Üldkohtu otsust kohtuasjas T-48/16: Sigma Orionis SA vs. Euroopa Komisjon (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Üldkohtu otsust kohtuasjas T-48/16: Sigma Orionis SA vs. Euroopa Komisjon (12),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määruse (EL) 2018/1541 (millega muudetakse määruseid (EL) nr 904/2010 ja (EL) 2017/2454 seoses meetmetega, millega tõhustatakse halduskoostööd käibemaksu valdkonnas) vastuvõtmist, et suurendada liikmesriikide suutlikkust tõkestada kõige kahjulikumaid käibemaksupettuse skeeme ja vähendada käibemaksu alalaekumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. oktoobri 2018. aasta määruse (EL) 2018/1541 (millega muudetakse määruseid (EL) nr 904/2010 ja (EL) 2017/2454 seoses meetmetega, millega tõhustatakse halduskoostööd käibemaksu valdkonnas) vastuvõtmist, et suurendada liikmesriikide suutlikkust tõkestada kõige kahjulikumaid käibemaksupettuse skeeme ja vähendada käibemaksu alalaekumist,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni ELi finantshuvide kaitse kohta ning pettusejuhtumite korral raha ja vara tagasinõudmise kohta kolmandatest riikidest (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni ELi finantshuvide kaitse kohta ning pettusejuhtumite korral raha ja vara tagasinõudmise kohta kolmandatest riikidest (13),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“ (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Tänapäevane eelarve liidu jaoks, mis hoiab, kaitseb ja avardab võimalusi. Uus mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027“ (COM(2018)0321),

| — | võttes arvesse oma 4. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni tollipettuste vastase võitluse ning ELi omavahendite kaitse kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni tollipettuste vastase võitluse ning ELi omavahendite kaitse kohta (14),

| — | võttes arvesse programmi Herakles III jätkuvat rakendamist (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse programmi Herakles III jätkuvat rakendamist (15),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0103/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0103/2020),

| A. | arvestades, et komisjon täidab koostöös liikmesriikidega liidu eelarvet, millest 74 % täideti 2018. aastal jagatud eelarve täitmise raames; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon täidab koostöös liikmesriikidega liidu eelarvet, millest 74 % täideti 2018. aastal jagatud eelarve täitmise raames;

| B. | arvestades, et komisjon peaks jagatud eelarve täitmise raames täitma oma vastavaid ülesandeid järelevalve, kontrolli ja auditeerimisega seoses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon peaks jagatud eelarve täitmise raames täitma oma vastavaid ülesandeid järelevalve, kontrolli ja auditeerimisega seoses;

| C. | arvestades, et finantsmääruse (määrus (EL, Euratom) 2018/1046) artikli 63 kohaselt peaksid liikmesriigid eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel võtma kõik vajalikud meetmed õigusnormide rikkumiste ja pettuse juhtude ennetamiseks, tuvastamiseks ja korrigeerimiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et finantsmääruse (määrus (EL, Euratom) 2018/1046) artikli 63 kohaselt peaksid liikmesriigid eelarve täitmisega seotud ülesannete täitmisel võtma kõik vajalikud meetmed õigusnormide rikkumiste ja pettuse juhtude ennetamiseks, tuvastamiseks ja korrigeerimiseks;

| D. | arvestades, et liidu finantshuvide kaitsmiseks peaksid liikmesriigid tegema eel- ja järelkontrolle, nõudma tagasi alusetult makstud summad ja algatama kohtumenetlusi, kui see on sellega seoses vajalik; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liidu finantshuvide kaitsmiseks peaksid liikmesriigid tegema eel- ja järelkontrolle, nõudma tagasi alusetult makstud summad ja algatama kohtumenetlusi, kui see on sellega seoses vajalik;

| E. | arvestades, et usaldusväärne finantsjuhtimine ja ELi finantshuvide kaitse on ELi eelarve täitmise poliitika peamised põhimõtted, mille eesmärk on suurendada kodanike usaldust, tagades maksumaksjate raha nõuetekohase kasutamise ja ELi eelarve tulemusliku täitmise; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et usaldusväärne finantsjuhtimine ja ELi finantshuvide kaitse on ELi eelarve täitmise poliitika peamised põhimõtted, mille eesmärk on suurendada kodanike usaldust, tagades maksumaksjate raha nõuetekohase kasutamise ja ELi eelarve tulemusliku täitmise;

| F. | arvestades, et usaldusväärsed avaliku sektori kulutused ja ELi finantshuvide kaitse aitavad kaasa ELi eelarve tõhusale haldamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et usaldusväärsed avaliku sektori kulutused ja ELi finantshuvide kaitse aitavad kaasa ELi eelarve tõhusale haldamisele;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõikes 6 on sätestatud, et „[l]iit ja liikmesriigid võitlevad pettuste ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu kooskõlas artikliga 325“; arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 325 lõikele 2 võtavad liikmesriigid „liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu samu meetmeid, mida nad kasutavad omaenda finantshuve kahjustavate pettuste vastu“; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõike 3 kohaselt „kooskõlastavad liikmesriigid oma meetmeid, mille eesmärk on kaitsta liidu finantshuve pettuste eest“, ja nad organiseerivad „koos komisjoniga tiheda ja regulaarse koostöö pädevate asutuste vahel“; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõike 4 kohaselt tuleb kõigi meetmete üle, mida seadusandja võtab vastu liidu finantshuve kahjustavate pettuste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, konsulteerida kontrollikojaga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 310 lõikes 6 on sätestatud, et „[l]iit ja liikmesriigid võitlevad pettuste ja muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse vastu kooskõlas artikliga 325“; arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 325 lõikele 2 võtavad liikmesriigid „liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu samu meetmeid, mida nad kasutavad omaenda finantshuve kahjustavate pettuste vastu“; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõike 3 kohaselt „kooskõlastavad liikmesriigid oma meetmeid, mille eesmärk on kaitsta liidu finantshuve pettuste eest“, ja nad organiseerivad „koos komisjoniga tiheda ja regulaarse koostöö pädevate asutuste vahel“; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 325 lõike 4 kohaselt tuleb kõigi meetmete üle, mida seadusandja võtab vastu liidu finantshuve kahjustavate pettuste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks, konsulteerida kontrollikojaga;

| H. | arvestades, et ELi eelarvest toetatakse ühiseid eesmärke ja aidatakse lahendada ühiseid probleeme, ning arvestades, et hea tulemuslikkus on tulemuste ja prioriteetide saavutamise eeltingimus, ning arvestades, et sisendite, väljundite, tulemuste ja mõju korrapärase hindamise lihtsustamine tulemusauditite kaudu on tulemuspõhise eelarvestamise oluline element; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi eelarvest toetatakse ühiseid eesmärke ja aidatakse lahendada ühiseid probleeme, ning arvestades, et hea tulemuslikkus on tulemuste ja prioriteetide saavutamise eeltingimus, ning arvestades, et sisendite, väljundite, tulemuste ja mõju korrapärase hindamise lihtsustamine tulemusauditite kaudu on tulemuspõhise eelarvestamise oluline element;

| I. | arvestades, et ELil on kohustus tegutseda korruptsioonivastase poliitika valdkonnas ELi toimimise lepinguga kehtestatud piirides; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 67 on sätestatud liidu kohustus tagada kõrge turvalisuse tase, sealhulgas kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise ning kriminaalõiguse alaste õigusaktide lähendamise kaudu; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 kohaselt on korruptsioon üks eriti ohtlikke piiriülese mõõtmega kuritegusid, millel on negatiivne mõju ELi finantshuvidele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELil on kohustus tegutseda korruptsioonivastase poliitika valdkonnas ELi toimimise lepinguga kehtestatud piirides; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 67 on sätestatud liidu kohustus tagada kõrge turvalisuse tase, sealhulgas kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise ning kriminaalõiguse alaste õigusaktide lähendamise kaudu; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 kohaselt on korruptsioon üks eriti ohtlikke piiriülese mõõtmega kuritegusid, millel on negatiivne mõju ELi finantshuvidele;

| J. | arvestades, et ELi rahaliste vahenditega seotud pettus on üks viis, kuidas kuritegelikud organisatsioonid majandusse tungivad ning majandusvabadust ja vaba konkurentsi kahjustavad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ELi rahaliste vahenditega seotud pettus on üks viis, kuidas kuritegelikud organisatsioonid majandusse tungivad ning majandusvabadust ja vaba konkurentsi kahjustavad;

| K. | arvestades, et liikmesriikide õigus- ja haldussüsteemide mitmekesisusega tuleb piisavalt tegeleda, et võimaldada paremini kooskõlastatud ELi meetmeid õigusnormide rikkumiste ennetamiseks ja pettuste vastu võitlemiseks; arvestades, et komisjon peaks veelgi tugevdama oma jõupingutusi pettusevastases võitluses ja jätkama meetmete tõhusat rakendamist, et saavutada veelgi käegakatsutavamaid ja rahuldavamaid tulemusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et liikmesriikide õigus- ja haldussüsteemide mitmekesisusega tuleb piisavalt tegeleda, et võimaldada paremini kooskõlastatud ELi meetmeid õigusnormide rikkumiste ennetamiseks ja pettuste vastu võitlemiseks; arvestades, et komisjon peaks veelgi tugevdama oma jõupingutusi pettusevastases võitluses ja jätkama meetmete tõhusat rakendamist, et saavutada veelgi käegakatsutavamaid ja rahuldavamaid tulemusi;

| L. | arvestades, et korruptsioon ohustab tõsiselt liidu finantshuve, aga ka demokraatiat ja usaldust avaliku halduse vastu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et korruptsioon ohustab tõsiselt liidu finantshuve, aga ka demokraatiat ja usaldust avaliku halduse vastu;

| M. | arvestades, et liikmesriikide kogutav käibemaks on liikmesriikide eelarvete jaoks oluline tuluallikas, ning arvestades, et käibemaksupõhised omavahendid moodustasid 2018. aastal ELi kogueelarvest 11,9 %; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liikmesriikide kogutav käibemaks on liikmesriikide eelarvete jaoks oluline tuluallikas, ning arvestades, et käibemaksupõhised omavahendid moodustasid 2018. aastal ELi kogueelarvest 11,9 %;

| N. | arvestades, et süstemaatilised ja institutsionaliseeritud korruptsioonijuhtumid teatavates liikmesriikides kahjustavad tõsiselt ELi finantshuve, kujutades endast ühtlasi ohtu demokraatiale, põhiõigustele ja õigusriigile; arvestades, et 2017. aasta detsembris avaldatud Eurobaromeetri eriaruandes 470 korruptsiooni kohta märgiti, et üldine arusaam korruptsioonist ja sellesse suhtumine jäi 2013. aastaga võrreldes pigem muutumatuks, mis näitab, et konkreetseid tulemusi ELi kodanike usalduse suurendamisel ELi institutsioonide vastu ei saavutatud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et süstemaatilised ja institutsionaliseeritud korruptsioonijuhtumid teatavates liikmesriikides kahjustavad tõsiselt ELi finantshuve, kujutades endast ühtlasi ohtu demokraatiale, põhiõigustele ja õigusriigile; arvestades, et 2017. aasta detsembris avaldatud Eurobaromeetri eriaruandes 470 korruptsiooni kohta märgiti, et üldine arusaam korruptsioonist ja sellesse suhtumine jäi 2013. aastaga võrreldes pigem muutumatuks, mis näitab, et konkreetseid tulemusi ELi kodanike usalduse suurendamisel ELi institutsioonide vastu ei saavutatud;

Õigusnormide rikkumiste avastamine ja nendest teatamine

| 1. | tervitab 30. aastaaruannet Euroopa Liidu finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta ning viimase kolmekümne aasta jooksul tehtud edusamme ELi tasandil pettuste ja õigusnormide rikkumiste vastase võitluse õiguslike aluste ja institutsioonilise raamistiku (OLAF ja Euroopa Prokuratuur) loomisel ja arendamisel, liikmesriikidevahelise ning liikmesriikide ja komisjoni vahelise koostöö sisseseadmisel ning ELi eelarve kaitsmise tulemuste saavutamisel, mis ei oleks võimalikud ilma ELi institutsioonide ja liikmesriikide ametiasutuste ühiste jõupingutusteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | täheldab suure murega pettuseviiside ja uute pettusevormide pidevat muutumist, nende tugevat riikidevahelist mõõdet ja piiriüleseid petuskeeme (st pettused põllumajandustoodete müügiedenduses; varifirmad; tollimaksudest kõrvalehoidumine, kasutades liitu imporditavate tekstiiltoodete ja jalatsite väärtuse tegelikust väärtusest väiksemaks hindamist ning tollivormistust mitmes liikmesriigis; e-kaubandus; kulude poolega seotud pettuste piiriülese mõõtme suurenemine ning võltsimine), mis mõjutavad negatiivselt ELi eelarve tulude poolt ja nõuavad ELi ja liikmesriikide tasandil uut koordineeritud reageerimist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et 2018. aastal teatatud pettuste ja muude õigusnormide rikkumiste koguarv (11 638 juhtumit) vähenes 2017. aastaga (15 213 juhtumit) võrreldes 25 % ning et nendega seotud maksumus püsis eelmise aastaga võrreldes stabiilsena (2,5 miljardit eurot 2018. aastal võrreldes 2,58 miljardi euroga 2017. aastal); |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et mitte kõik õigusnormide rikkumised ei ole seotud pettustega ning et tehtud vigu tuleb selgelt eristada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et teatatud pettuste arv ja nendega seotud summad ei ole otsene näitaja ELi või asjaomase liikmesriigi eelarvet mõjutavate pettuste hulga kohta; märgib, et ei ole selge, kui paljudest pettustega seotud õigusnormide rikkumistest komisjon ja eelkõige liikmesriigid igal aastal ei teata; märgib, et seetõttu on parlamendil raske teha kasulikke järeldusi komisjoni pettustevastase võitluse tõhususe kohta; kutsub seetõttu komisjoni üles töötama välja metoodika, et parandada usaldusväärsust ja anda pettuste ulatusele ELis täpsem hinnang; märgib, et pettused puudutasid 0,71 % 2018. aasta maksetest ja 0,65 % 2018. aastal kogutud traditsiooniliste omavahendite brutosummast; märgib lisaks, et muud õigusnormide rikkumised puudutasid 0,58 % 2018. aasta maksetest ja 1,78 % 2018. aastal kogutud traditsiooniliste omavahendite brutosummast; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab murega teadmiseks kontrollikoja järelduse, et komisjonil ei ole pettuste ulatuse, olemuse ja põhjuste kohta piisavalt teavet; kordab oma üleskutset komisjonile luua ühtne süsteem liikmesriikidelt võrreldavate andmete kogumiseks õigusnormide rikkumiste ja pettusejuhtumite kohta, et ühtlustada aruandlusprotsessi ning tagada esitatud andmete kvaliteet ja võrreldavus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni lisaks üles viima läbi põhjalikke kontrolle, et tagada liikmesriikide poolt rikkumisjuhtumite haldamise süsteemis (IMS) esitatud andmete täielik läbipaistvus ja kvaliteet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et 2018. aastal teatatud pettusejuhtumite arv (152 juhtumit) jäi 2017. aastaga samale tasemele; peab siiski kahetsusväärseks, et asjaomased summad suurenesid märkimisväärselt (183 %), mis on väga murettekitav; see suurenemine on suures osas tingitud kahest ühtekuuluvuspoliitika kuludega seotud pettusest; rõhutab vajadust need suured summad võimalikult kiiresti tagasi nõuda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | võtab teadmiseks asjaolu, et 2018. aastal registreeritud muude õigusnormide rikkumiste arv vähenes 27 % (10 487 juhtumit), samal ajal kui nendega seotud rahasummad vähenesid 37 % ehk 1,3 miljardi euroni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu väga kahetsusväärsele asjaolule, et paljudes liikmesriikides puuduvad konkreetsed õigusaktid organiseeritud kuritegevuse vastu, kuigi seda esineb üha rohkem piiriüleses tegevuses ja sektorites, mis mõjutavad liidu finantshuve, näiteks raha võltsimine või ebaseaduslik üle piiri toimetamine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub liikmesriike üles tegema tihedamat koostööd teabevahetuse valdkonnas, et parandada andmete kogumist ja tõhustada kontrolli ning tagada kodanike õigused ja vabadused; tuletab meelde komisjoni rolli liikmesriikidevahelise koostöö koordineerimisel; kutsub komisjoni üles aitama koordineerida liikmesriikidelt õigusnormide rikkumisi ja pettusi käsitlevate andmete kogumise ühtse süsteemi loomist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Euroopa Kontrollikoda üles kaasama oma auditivalimitesse pidevalt neid institutsioone ja juhtorganeid, kes vastutavad rahaliste vahendite tahtliku väärkasutamise eest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on mures selle pärast, et liikmesriikide ametiasutuste halduskoormuse vähendamiseks nõutakse ühissätete määruses (määrus (EL) nr 1303/2013) üksnes sellistest pettustest või muudest õigusnormide rikkumistest teatamist, mis hõlmavad rohkem kui 10 000 euro suurust toetust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest; tuletab meelde, et põllumajanduse ja Euroopa Sotsiaalfondi valdkonnas on suur hulk makseid, mis jäävad tublisti alla 10 000 euro künnise ja mis makstakse välja toetusõiguse maksetena (teatavate tingimuste täitmise alusel), ning sellest tulenevalt võivad pettusega seotud maksed jääda allapoole aruandluskünnist ja neist ei teatata; võtab siiski teadmiseks kontrollikoja 2017. ja 2018. aasta aruannetes esitatud tähelepaneku, et toetusõiguste maksetes esineb vähem vigu kui kulude hüvitamises, mis on 10 000 eurot ületavate projektide puhul väljamaksete tegemise meetodiks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mõistab karmilt hukka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ulatusliku väärkasutamise kõrgetasemeliste valitsusametnike poolt Tšehhi Vabariigis ning teiste avaliku sektori osalejate poolt Ungaris, Kreekas, Poolas, Rumeenias ja Itaalias; märgib, et selline pettus toimub väikeste pereettevõtete arvelt, kes vajavad toetusi kõige enam; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab karmilt hukka ühtekuuluvusfondide väärkasutamise; peab kahetsusväärseks, et pettusega seotud finantskorrektsioonidest mõjutatud ELi vahendeid saab uuesti kasutada ilma täiendavate tagajärgede või piiranguteta; on arvamusel, et selline süsteem seab ohtu ELi finantshuvid; kutsub seetõttu komisjoni üles jälgima tähelepanelikult ELi vahendite kasutamist ja kaaluma sellise süsteemi väljatöötamist, kus korrektsioonidega kaasnevad ka edasise kasutamise piirangud; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika läbipaistvusnõudeid, mis kohustavad liikmesriikide vastutavaid asutusi pidama avalikult kättesaadavat lõplike toetusesaajate nimekirja; kutsub liikmesriike üles avaldama selliseid andmeid ühtses masinloetavas vormingus ja tagama teabe koostalitlusvõime; kutsub komisjoni üles koguma ja koondama andmeid ning avaldama iga liikmesriigi kohta iga fondi suurimate toetusesaajate nimekirjad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et komisjon teeks ettepaneku luua liidu tasandil spetsiaalne kaebuste esitamise mehhanism, et toetada põllumajandustootjaid või toetusesaajaid, kes puutuvad kokku näiteks maa hõivamise, riigi ametiasutuste väärkäitumise, kuritegelike struktuuride või organiseeritud kuritegevuse surve või sunniviisilisele või orjatööle sunnitud inimestega, andes neile võimaluse esitada kiiresti komisjonile kaebus, mida komisjon peaks viivitamatult kontrollima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et Euroopa Komisjon ei võta praegu seda liiki pettuste vastu võitlemiseks piisavalt meetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon viiks läbi tõhusaid kontrolle koos siduvate meetmetega; märgib, et Euroopa Prokuratuuril peaks olema piiriüleste uuringute läbiviimisel, pettusejuhtumite avastamisel ja nendest teatamisel ning petturite vastutusele võtmisel oluline roll; |
| --- | --- |

18.

Tulud – omavahendid

| 19. | märgib, et kogutud traditsiooniliste omavahendite puhul suurenes registreeritud pettusejuhtumite arv 1 % (2018. aastal 473-ni), ning peab kahetsusväärseks, et asjaomased summad suurenesid 116 %; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et muude õigusnormide rikkumiste arv oli 2018. aastal 10 % väiksem kui aastate 2014–2018 keskmine, kuid peab kahetsusväärseks, et neist mõjutatud summa on 17 % suurem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on sügavalt mures selle pärast, et komisjoni kiirhinnangute statistika kohaselt oli käibemaksu alalaekumine 2018. aastal ligikaudu 130 miljardit eurot, mis moodustab umbes 10 % kogu eeldatavast käibemaksutulust, ning et ühendusesisese käibemaksupettuse juhtumid lähevad komisjoni hinnangul maksma umbes 50 miljardit eurot aastas; peab kahetsusväärseks kolmandatest riikidest pärit väikese maksumusega kaupade tarnetest igal aastal tekkivat 5 miljardi euro suurust kahju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt finantshuvide kaitse direktiivi vastuvõtmise üle, milles täpsustatakse liikmesriikide, Eurojusti, Euroopa Prokuratuuri ja komisjoni vahel piiriülese koostöö ja vastastikuse õigusabi küsimusi käibemaksupettuste vastases võitluses; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kordab oma seisukohta, et OLAFi pädevust käibemaksuga seotud uurimiste valdkonnas ei tohiks mingil juhul piirata ega selle suhtes täiendavaid haldustingimusi kohaldada; kutsub nõukogu üles võtma Euroopa Parlamendi seisukohta selles küsimuses arvesse läbirääkimistel määruse üle, mis puudutab Euroopa Pettustevastase Ameti juurdluseid seoses koostööga Euroopa Prokuratuuriga ja OLAFi juurdluste tulemuslikkusega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toonitab OLAFi olulist rolli käibemaksuküsimuste uurimisel; väljendab heameelt nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 (halduskoostöö ning maksupettuste vastase võitluse kohta käibemaksu valdkonnas) (16) 2018. aastal vastu võetud muutmise üle, millega kehtestatakse meetmed riiklike maksuhaldurite suutlikkuse suurendamiseks, et kontrollida piiriüleseid tarneid, laiendatakse OLAFi pädevust, et hõlbustada ja koordineerida käibemaksupettuste uurimist ning käsitletakse kõige kahjulikumaid käibemaksupettuste skeeme ja vähendatakse käibemaksu alalaekumist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt nõukogu määruse (EL) nr 904/2010 muutmise üle, et maksimeerida uut tehingute võrgu analüüsi (Transaction Network Analysis – TNA) tarkvara potentsiaali petturlike võrgustike tuvastamiseks kogu ELis; märgib, et selle eesmärk on tõhustada koostööd ja teabevahetust riiklike maksuhaldurite vahel, et käibemaksu karussellpettusi paremini avastada ja need kiiresti peatada; nõuab, et võetaks meetmeid, mille eesmärk on täielikult tagada uues tehingute võrgu analüüsi (TNA) tarkvaras loetletud, uurimise all olevate ettevõtjate andmete kaitse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | väljendab heameelt meetmete kehtestamise üle asjakohaste andmete jagamiseks riiklike maksuhaldurite vahel alates 2020. aastast tolliprotseduuri 42 ja tolliprotseduuri 63 kohta, mis võimaldab impordiliikmesriigil ja kliendi liikmesriigil käibemaksukohustuslasena registreerimise numbreid, imporditud kauba väärtust, kauba liiki jne ristkontrollida; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, kui oluline on, et kõik liikmesriigid seaksid prioriteediks riiklike pettustevastase võitluse strateegiate väljatöötamise; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab käibemaksupettuse, eelkõige nn karussellpettuse tõsidust, mille tagajärjel ei maksa varifirma asjaomastele maksuhalduritele käibemaksu, isegi kui see on kliendilt maha arvestatud; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et 2018. aastal, nagu ka 2017. ja 2016. aastal, olid päikesepaneelid kaup, millega pandi rahalises mõttes toime kõige rohkem pettusi ja õigusnormide rikkumisi; tunneb heameelt komisjoni tehtud kohapealsete kontrollide üle ning rõhutab OLAFi juurdluste ja koordineeriva rolli tähtsust selles valdkonnas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunneb heameelt asjaolu üle, et mitu liikmesriiki on kasutusele võtnud uued IT-vahendid, riskipõhised lähenemisviisid ja algatused traditsiooniliste omavahendite kogumisega seotud probleemide lahendamiseks; ergutab liikmesriike tihendama koostööd nende vahendite, lähenemisviiside ja algatuste ühisel kasutamisel, et veelgi vahetada häid tavasid ja tõhustada koostööd Eurofisci raames; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on mures selle pärast, et tuludega seotud pettused, mis seisnevad kolmandatest riikidest ELi imporditud kaupade väärtuse näitamises tegelikust väiksemana, ohustavad endiselt ELi finantshuve; tunnistab, et ELis on arvestatav maksupettuse allikas kaupade ja eelkõige väiksemate kaupade piiriülene e-kaubandus; kutsub liikmesriike üles tegelema piiriülese e-kaubandusega seotud probleemidega, eelkõige väheväärtuslikele kaubasaadetistele kehtestatud vabastuste võimaliku kuritarvitamisega, ning järgima täielikult komisjoni sellekohaseid soovitusi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et komisjon esitas 2018. aasta detsembris ebaseadusliku tubakakaubanduse tõkestamise uue tegevuskava, mis põhineb peamiselt õiguskaitse operatiivmeetmetel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et muude eeskirjade eiramisi avastati peamiselt kaupade vabastamise järgse kontrolli käigus, kuid toonitab, et eeskirjade eiramise avastamiseks on oluline kaupade vabastamise eel või selle ajal toimuv tollikontroll ja vabatahtlik omaksvõtt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab taas kord meelde, et pettuste avastamiseks on kõige tõhusam eri tuvastusmeetodite (tollivormistuskontrollid, vabastusjärgsed kontrollid, pettusevastaste talituste kontrollid jm) kombinatsioon ja et iga meetodi tõhusus sõltub asjaomasest liikmesriigist, riigi haldusasutuste töö tõhusast koordineerimisest ja liikmesriikide asjaomaste talituste suutlikkusest omavahel teavet vahetada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | peab murettekitavaks, et mõned liikmesriigid ei teata regulaarselt mitte ühestki pettusejuhtumist; palub komisjonil olukorda kontrollida, kuna peab tõenäosust, et neis liikmesriikides üldse pettusi ei toimu, üsna väikeseks; kutsub komisjoni üles tegema neis riikides kohapealset juhukontrolli; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et teatatud pettusejuhtumite puhul oli keskmine sissenõudmismäär aastatel 1989–2018 umbes 41 %; lisaks märgib, et 2018. aastal avastatud ja teatatud pettusejuhtumite puhul oli keskmine sissenõudmismäär 70 % ehk keskmisest märksa suurem; kordab oma üleskutset komisjonile töötada välja strateegia sissenõudmismäära suurendamiseks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib, et teatatud muude eeskirjade eiramiste (mis ei olnud pettused) puhul oli keskmine sissenõudmismäär aastatel 1989–2018 umbes 72 %; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab oma üleskutset, et komisjon annaks igal aastal aru ELi omavahendite summast, mis on OLAFi sõnastatud soovituste järgimise tulemusel sisse nõutud, ning teavet veel sisse nõudmata summade kohta; |
| --- | --- |

38.

Kulud

| 39. | väljendab heameelt kulutustega seotud pettustena teatatud juhtumite arvu 3 % võrra vähenemise üle 2018. aastal (679 juhtumit); rõhutab samas, et nendega seotud rahasummade osas (1,032 miljardit eurot) ilmneb murettekitav vastupidine suundumus – need on kasvanud 198 %; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt muude õigusnormide rikkumistena registreeritud juhtumite 4 % võrra vähenemise ja nendega seotud rahasummade (844,9 miljonit eurot) 48 % võrra vähenemise üle; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tervitab asjaolu, et kulude poolel on mõned liikmesriigid võtnud mitmeid operatiivmeetmeid (riskihindamise IT-vahendite kasutuselevõtmine, pettuseriskide hindamine ja koolituskursused pettuste teemalise üldise teadlikkuse tõstmiseks); kutsub ka kõiki teisi liikmesriike üles tõhustama pingutusi selliste meetmete võimalikult kiireks rakendamiseks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et mõnedes liikmesriikides ei esine pettustena teatatud õigusnormide rikkumisi; kutsub komisjoni üles toetama jätkuvalt liikmesriike, et parandada kontrollide kvaliteeti ja suurendada nende arvu ning jagada parimaid tavasid pettustevastase võitluse vallas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, kui tähtis on fondide tõhusa inflatsioonivaba eelarvestamise ja pettuste vältimise huvides Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond, Euroopa Merendus- ja Kalandusfond, Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond (AMIF), Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks (FEAD) ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF)) programmide raames jaotatud toetuste asjakohane haldamine ja hoolikas järelevalve; |
| --- | --- |

43.

| 44. | seoses ühise põllumajanduspoliitikaga, kus registreeriti 2018. aastal 249 pettust (–6 %) kokku 63,3 miljoni euro ulatuses (+10 %), ja ühtekuuluvuspoliitikaga, millises valdkonnas registreeriti 2018. aastal 363 pettust (+5 %) kokku 959,6 miljoni euro ulatuses (+199 %), kutsub komisjoni, OLAFit, Euroopa Prokuratuuri ja liikmesriike üles kohaldama kõige rangemaid meetmeid võitluseks ELi eelarvest makstavate avaliku sektori vahenditega seotud pettuste vastu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, et aastatel 2014–2018 oli ÜPPs nn pettuste sageduse määr (pettusekahtluste ja tõendatud pettusejuhtumite osakaal kõigist teatatud õigusnormide rikkumistest) 10 % ning nn pettuste summa määr oli umbes 23 % kõigi teatatud õigusnormide rikkumistega seotud kogusummast; märgib lisaks, et pettuste avastamise määr (pettusekahtlustest ja tõendatud pettusejuhtumitest mõjutatud rahasummade osakaal kogukuludest) oli kõigest 0,11 % ja õigusnormide rikkumiste avastamise määr (rikkumistest mõjutatud kogusumma osakaal kogukuludest) oli 0,37 %; |
| --- | --- |

45.

| 46. | märgib samamoodi, et ühtekuuluvuspoliitika puhul oli pettuste avastamise määr 0,86 %, samas kui õigusnormide rikkumiste avastamise määr oli umbes 0,34 %; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab kulutuste läbipaistvuse tähtsust ning nõuab ELi rahastamist puudutava teabe täielikku kättesaadavust; |
| --- | --- |

47.

Komisjoni pettustevastase võitluse strateegia

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)

| 48. | märgib, et 2018. aastal algatas OLAF 219 uurimist, viis lõpule 167 uurimist ja soovitas tagasi nõuda kokku 371 miljonit eurot; märgib lisaks, et sama aasta lõpuks oli pooleli 414 uurimist; |
| --- | --- |

48.

| 49. | võtab teadmiseks pettusevastaste koordineerimistalituste (AFCOS) rolli laiendamise riiklike ametiasutuste vahelise piiriülese koostöö eri kanalite tõhususe suurendamisel, eriti tollipettuste tõkestamisel, samuti OLAFiga koostöö tegemisel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | väljendab heameelt selle üle, et 2019. aasta aprillis võeti vastu komisjoni pettustevastase võitluse strateegia, mida on kohandatud ELi pettustevastaste õigusaktide 2017. aastal vastu võetud kahe olulise täiendusega, st finantshuvide kaitse direktiiviga, millega kehtestatakse ELi finantshuvide kaitseks liikmesriikide kriminaalõiguse rangemad ühised standardid, ning Euroopa Prokuratuuri (EPPO) asutamise määrusega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | taunib asjaolu, et komisjon ei ole veel lisanud oma iga-aastasesse tööprogrammi ettepanekut luua vahend vastastikuse haldusabi kulude katmiseks; on veendunud, et selline algatus on kooskõlas aluslepingu artikli 225 sätetega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | juhib tähelepanu OLAFi kesksele tähtsusele ning vajadusele teda veelgi tugevdada ja tagada tema ja Euroopa Prokuratuuri tegevuse tulemuslik kooskõlastamine; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kahetseb asjaolu, et praeguseks on ainult 12 liikmesriiki uue finantshuvide kaitse direktiivi rakendanud, veel kaheksa riiki on seda rakendanud osaliselt ja ülejäänud ei ole seda veel üldse rakendanud; märgib, et uue finantshuvide kaitse direktiivi rakendamise tähtaeg oli juba 6. juulil 2019; palub, et komisjon avaldaks võimalikult kiiresti loendi kõigist liikmesriikidest, kes seda direktiivi määratud tähtajaks üle ei võtnud; kutsub kõiki neid liikmesriike üles võtma kõik vajalikud meetmed ning tagama võimalikult kiiresti direktiivi täieliku ja nõuetekohase ülevõtmise; palub, et komisjon jälgiks hoolikalt kõigis liikmesriikides toimuvat ülevõtmisprotsessi ning kasutaks seal, kus liikmesriigid seda ei tee, oma eesõigusi rikkumismenetluste algatamiseks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tuletab meelde, et komisjoni pettustevastase võitluse strateegia hõlmab: i) pettust (sealhulgas käibemaksupettus), ELi finantshuve kahjustavat korruptsiooni ja omastamist, nagu on määratletud finantshuvide kaitse direktiivi artiklites 3 ja 4; ii) muid liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nt süütegusid seoses hankemenetluste kuritarvitamisega, kui need mõjutavad ELi eelarvet; iii) määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes 2 määratletud õigusnormide rikkumisi (kui need on tahtlikud, kuid ei ole hõlmatud eespool juba nimetatud kuritegudega) ning iv) liidu institutsioonide, organite ja asutuste liikmete ja töötajate ametikohustuste täitmisega seotud olulisi rikkumisi, millele on osutatud OLAFi määruse artikli 1 lõikes 4 ja komisjoni otsuse 1999/352/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega asutatakse Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF)) (17) artikli 2 lõike 1 teises lõigus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kiidab heaks komisjoni pettustevastase võitluse strateegia uued prioriteedid, näiteks ELi eelarvet kahjustavate pettuseskeemide, petturite profiilide ja süsteemi haavatavate kohtade parema mõistmise ning pettustevastase võitluse koordineerimise, koostöö ja töövoogude optimeerimise eriti komisjoni talitustes ja rakendusametites; |
| --- | --- |

55.

| 56. | taunib asjaolu, et kõigest 11 liikmesriiki on võtnud vastu riikliku pettustevastase võitluse strateegia; palub kõigil ülejäänud liikmesriikidel teha tööd sellise strateegia vastuvõtmiseks; palub komisjonil ergutada ülejäänud liikmesriike riiklike pettustevastase võitluse strateegiate vastuvõtmisel edasi liikuma; palub komisjonil kaaluda võimalust seada riikliku pettustevastase võitluse strateegia vastuvõtmise ELi vahendite saamise eeltingimuseks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | väljendab heameelt ELi pettustevastase võitluse programmi (2021–2027) uue ettepaneku üle; programmi elluviimine toimub OLAFi otsesel juhtimisel; märgib, et ELi pettustevastase võitluse programmi alaosad on i) kulutuste programm Herakles III, millega toetatakse meetmeid võitluseks pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve; ii) pettusevastane infosüsteem (AFIS) – operatiivmeede, mis kujutab endast peamiselt tollialaste IT-rakenduste kogumit, mida käitatakse komisjoni hallatava ühise teabesüsteemi alusel, ning iii) õigusnormide rikkumiste haldamise süsteem (IMS) – turvaline elektroonilise side vahend, mis hõlbustab liikmesriikide kohustust anda aru tuvastatud rikkumisjuhtumitest, sealhulgas pettustest, ning mis toetab nende juhtumite haldamist ja analüüsimist; |
| --- | --- |

57.

| 58. | märgib, et ELi pettustevastase võitluse programmi ja selle uusi prioriteete on tulemuste saamiseks vaja piisavalt rahastada; väljendab seetõttu muret Euroopa Ülemkogu eesistuja ettepaneku pärast vähendada ELi pettustevastase võitluse programmi aastate 2021–2027 eelarvet 111 miljonile eurole (2014–2020 on see 156 miljonit eurot); |
| --- | --- |

58.

| 59. | kinnitab vajadust lisada riiklikesse pettustevastase võitluse strateegiatesse ennetavad tegevusmeetodid, mis tagaksid peale pettuste avastamise ka nende tulemusliku tõkestamise; |
| --- | --- |

59.

Euroopa Prokuratuuri asutamisel tehtud edusammud

| 60. | võtab teadmiseks ajutise haldusdirektori ametisse nimetamise 2018. aastal; |
| --- | --- |

60.

| 61. | toonitab, et Euroopa Prokuratuuri loomine on liidu finantshuvide kaitsmisel põhjapaneva tähtsusega samm; juhib tähelepanu Euroopa Prokuratuuri tähtsusele pettuste, korruptsiooni ja tõsiste piiriüleste käibemaksupettuste tõkestamisel; |
| --- | --- |

61.

| 62. | väljendab heameelt selle üle, et 2018. aastal otsustasid Madalmaad ja Malta Euroopa Prokuratuuriga ühineda; märgib, et 2019. aasta oktoobri lõpuks ei olnud viis liikmesriiki Euroopa Prokuratuuriga ühinenud; tuletab siiski meelde, et määruse (EL) 2017/1939 põhjenduse 9 kohaselt võivad nad selle piiriülese koostööga ühineda igal ajal; soovitab kõigil neil liikmesriikidel võimalikult kiiresti Euroopa Prokuratuuriga ühineda; kutsub komisjoni üles õhutama ja stimuleerima seni veel tõrksaid liikmesriike Euroopa Prokuratuuri liikmeteks saama, mis tagaks kogu ELis selle tõhusa ja tulemusliku piiriülese toimimise; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab, et Euroopa peaprokuröri valikumenetlus viidi 2019. aastal lõpule; väljendab heameelt Laura Codruta Kovesi esimeseks Euroopa peaprokuröriks nimetamise üle, kusjuures järgiti valikumenetlust, kus osalesid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjoni valitud sõltumatute ekspertide rühm; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et Euroopa Prokuratuuri alarahastamine ja ebapiisav mehitamine selle ülesehitusjärgus on vastuvõetamatu; kahetseb siiralt, et komisjon alahindas oluliselt vahendite vajadust; rõhutab, et Euroopa Prokuratuur peab juba oma tegevuse algushetkest arvestades käsitlema kuni 3 000 juhtumit aastas; rõhutab, et Euroopa Prokuratuur vajab täiendavalt vähemalt 76 ametikohta ja kaheksa miljonit eurot, et olla kavade kohaselt 2020. aasta lõpuks täiesti toimiv; on vastu osalise tööajaga prokuröride põhimõttele; palub liikmesriikidel määrata võimalikult kiiresti ametisse täistööajaga prokurörid; soovitab tungivalt komisjonil esitada paranduseelarve projekt; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et pärast Euroopa Prokuratuuri loomist jääb OLAF ainsaks asutuseks, mis vastutab ELi finantshuvide kaitsmise eest ELi liikmesriikides, kes otsustasid Euroopa Prokuratuuriga mitte ühineda; juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Kontrollikoja arvamuse nr 8/2018 kohaselt ei lahenda komisjoni ettepanek, millega muudetakse OLAFi määrust, OLAFi haldusjuurdluste vähese tulemuslikkuse probleemi; toonitab, kui tähtis on tagada, et OLAF jääks Euroopa Prokuratuurile tugevaks ja täielikult toimivaks partneriks; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et tulevane koostöö OLAFi ja Euroopa Prokuratuuri vahel peaks põhinema tihedal koostööl, tõhusal teabevahetusel ja vastastikusel täiendavusel, ning samas tuleb vältida dubleerimist ja vastuolulisi pädevusi; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on vastu OLAFi töötajaskonna vähendamisele 45 ametikoha võrra; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palub kaasseadusandjatel jõuda kokkuleppele OLAFi määruse õigeaegse läbivaatamise küsimuses, et enne Euroopa prokuratuuri toimima hakkamist tagada prokuratuuri ja OLAFi pädevuste selge ja kattumisteta jagunemine; |
| --- | --- |

67.

Täiustamist vajavad valdkonnad

| 68. | juhib tähelepanu kahele täiustamist vajavale valdkonnale: esiteks peaksid komisjon ja liikmesriigid pettuseriskide paremaks hindamiseks ja haldamiseks tugevdama oma analüüsisuutlikkust, et paremini tuvastada pettuseskeeme, petturite profiile ja ELi sisekontrollisüsteemide nõrkusi kirjeldavaid andmeid; teiseks tuleb järjepidevuse tagamiseks ning tõhususe ja tulemuslikkuse optimeerimiseks pettuseriskide hindamist ja haldamist tõhusalt jälgida ja kooskõlastada; |
| --- | --- |

68.

| 69. | juhib tähelepanu sellele, et pettuste ja korruptsiooni vahelised sidemed ELis võivad kahjustada ELi eelarvet; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei pea enam vajalikuks korruptsiooni tõkestamise aruande avaldamist; palub lisaks, et komisjon kaaluks Euroopa Liidus korruptsioonivastaste asutuste võrgustiku loomist; peab kahetsusväärseks komisjoni otsust lisada korruptsioonivastane järelevalve Euroopa poolaasta majanduse juhtimise protsessi; on seisukohal, et see on vähendanud komisjoni tehtavat järelevalvet veelgi, kuna andmed on kättesaadavad vaid väga üksikute riikide kohta; peab ühtlasi kahetsusväärseks asjaolu, et selle lähenemisviisi muutuse puhul keskendutakse peamiselt korruptsiooni majanduslikule mõjule ning jäetakse peaaegu täielikult tähelepanuta muud valdkonnad, mida korruptsioon võib mõjutada, nagu kodanike usaldus avaliku halduse vastu ja isegi liikmesriikide demokraatlik struktuur; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon jätkaks korruptsioonivastase võitluse aruannete avaldamist; kordab oma üleskutset komisjonile võtta kasutusele terviklikum ja sidusam ELi korruptsioonivastane poliitika, mis hõlmaks ka iga liikmesriigi korruptsioonivastase poliitika põhjalikku hindamist; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kinnitab, et nn pöördukse mõju võib kahjustada institutsioonide ja huvide esindajate vahelisi suhteid; nõuab, et ELi institutsioonid töötaksid välja selle probleemi süsteemse käsitluse; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kordab oma üleskutset, et komisjon looks ELi institutsioonide sisese korruptsiooni hindamise mehhanismi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palub komisjonil ühe oma üldise prioriteedina koostada kõigi ELi eelarvet täitvate finantsosaliste jaoks huvide konfliktide ennetusliku vältimise üleeuroopalise strateegia; |
| --- | --- |

72.

| 73. | on seisukohal, et tollimaksude alalaekumise mõõtmiseks ja tõhusa mõõtmismetoodika (vähemalt selle põhielementide) väljatöötamiseks on vaja täiendavaid algatusi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | on ühtlasi seisukohal, et tollikontrolle tuleks kohandada uute pettuseriskidega ja piiriülese kaubanduse kiire laienemisega, mida soodustavad e-kaubandus ja paberivaba äritegevus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | täheldab, et e-kaubanduse laienemine on tõsine probleem maksuhalduritele, kui nt müüja ei ole ELis maksukohustuslasena registreeritud või käibemaks deklareeritakse tehingute tegelikust väärtusest tunduvalt väiksemana; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab, et ametiasutuste teabevahetust võimaldav süsteem hõlbustaks kahe või enama liikmesriigi vaheliste tehingutega seotud raamatupidamiskirjete ristvõrdlust, et ennetada struktuuri- ja investeerimisfondidega seotud piiriüleseid pettusi ning tagada seeläbi liikmesriikide finantshuvide kaitse üldine ja terviklik käsitlus; palub taas komisjonil esitada seadusandlik ettepanek vastastikuse haldusabi kohta ELi nendes rahastamisvaldkondades, kus seda veel ette nähtud ei ole; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tunneb muret e-kaubanduse raames kolmandatest riikidest saabuvate kaupade väärtuse tegelikust väiksemana näitamise ohu pärast; väljendab heameelt OLAFi võetud meetmete üle e-kaubanduse käibemaksupettuste lahendamiseks; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tuletab meelde, et komisjonil puudub juurdepääs teabele, mida liikmesriigid vahetavad omavahel varifirmadega seotud ühendusesiseste pettuste (mida nimetatakse tavaliselt karussellpettusteks) ennetamise ja tõkestamise eesmärgil; on arvamusel, et komisjonil peaks olema juurdepääs Eurofiscile, et paremini kontrollida, hinnata ja parandada liikmesriikidevahelist andmevahetust; kutsub kõiki liikmesriike üles osalema Eurofisci kõikides tegevusvaldkondades, et lihtsustada ja kiirendada teabevahetust õigus- ja õiguskaitseasutustega, näiteks Europoli ja OLAFiga, nagu on soovitanud Euroopa Kontrollikoda; kutsub liikmesriike ja nõukogu üles andma komisjonile juurdepääsu kõnealustele andmetele, et tõhustada koostööd, suurendada andmete usaldusväärsust ja võidelda piiriülese kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub OLAFit üles teavitama Euroopa Parlamenti e-kaubanduse raames toimuva väikese väärtusega rõivaste impordiga seotud juurdluste tulemustest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema järelevalvet selliste e-kaubanduse tehingute üle, milles osalevad väljaspool ELi asuvad müüjad ei deklareeri käibemaksu (näiteks kasutades alusetult kaubanäidise staatust) või hindavad kaupade väärtuse tahtlikult väiksemaks, et käibemaksu kas tervenisti vältida või vähendada makstavat summat; |
| --- | --- |

79.

| 80. | juhib tähelepanu vajadusele kaotada ELi praeguse pettustevastase õiguskaitsesüsteemi teatavad puudused, eriti seoses täpsete andmete kogumisega pettuste ja muude õigusnormide rikkumiste kohta; |
| --- | --- |

80.

| 81. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kasutaksid ja võimaluse korral täiustaksid ühtseid aruandlusviise, et anda põhjalikku ja võrreldavat teavet ELi kulutuste valdkonnas avastatud pettuste taseme kohta; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kutsub komisjoni üles tagama OLAFi hallatava IT-süsteemi (mida tuntakse rikkumisjuhtumite haldamise süsteemi (IMS) nime all) tulemuslikkuse, nii et kõik pädevad asutused edastaksid õigeaegselt teavet ELi finantshuve kahjustavate pettustega seotud kriminaaluurimiste kohta; |
| --- | --- |

82.

| 83. | juhib tähelepanu kuluarvestuse täieliku läbipaistvuse suurele tähtsusele, eriti seoses taristutöödega, mida rahastatakse otse ELi fondidest või rahastamisvahenditest; palub komisjonil tagada ELi kodanikele täieliku juurdepääsu kaasrahastatud projekte puudutavale teabele; |
| --- | --- |

83.

| 84. | tuletab liikmesriikidele meelde, et kulutuste tulemuslikkuse ja tulemuste hindamise jaoks on vajalik koostöö komisjoniga; |
| --- | --- |

84.

| 85. | märgib, et jagatud eelarve täitmisel ei ole komisjonil õigust algatada ebausaldusväärsete ettevõtjate ELi rahastamisest ilmajätmist, kui liikmesriikide ametiasutused seda ei tee; kutsub liikmesriike üles teatama kiiresti rikkumisjuhtumite haldamise süsteemis (IMS) pettusejuhtumitest ning kasutama võimalikult hästi varajase avastamise ja kõrvalejätmise süsteemi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | nõuab kindlalt, et liikmesriigid kasutaksid tõhusalt andmebaasi ARACHNE pakutavat pettuste ennetamise vahendit ning esitaksid selleks õigeaegselt andmeid ja kasutaksid ära suurandmete kasutamisest tulenevad võimalused ELi rahaliste vahendite petturliku ja õigusvastase kasutamise ärahoidmiseks; palub, et komisjon kaaluks võimalust muuta ARACHNE kasutamine kohustuslikuks; |
| --- | --- |

86.

| 87. | juhib tähelepanu liikmesriikide rollile ja vastutusele halduskoostöö lepingute täitmisel, kontrollide tulemuslikkuses, andmete kogumise tagamisel ning järelevalves selle üle, kuidas kauplejad järgivad õigusraamistikku; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kutsub komisjoni üles nägema ette uurivate ajakirjanike tõhusa õiguskaitse sarnaselt sellele, mis on ette nähtud rikkumisest teatajate jaoks; |
| --- | --- |

88.

Riigihanked

| 89. | märgib, et oluline osa avaliku sektori investeeringutest (2 triljonit eurot aastas) kulutatakse riigihangete kaudu; rõhutab e-hangete eeliseid pettuste vastu võitlemisel – nagu kokkuhoid kõigi poolte jaoks, suurem läbipaistvus, lihtsamad ja lühemad menetlused; |
| --- | --- |

89.

| 90. | peab kahetsusväärseks, et vaid mõni üksik liikmesriik kasutab kõigi hankeprotsessi peaetappide (e-teated, e-juurdepääs hankedokumentidele, pakkumuste esitamine ja hindamine ning võitja väljaselgitamine elektroonilisel teel, e-tellimused, e-arved, e-maksed) puhul uusi tehnoloogiaid; palub liikmesriikidel teha kõik riigihankemenetlustel kasutatavad dokumendivormid ja üldsusele juurdepääsetavad hankelepinguregistrid internetis masinloetavas vormingus kättesaadavaks; |
| --- | --- |

90.

| 91. | väljendab heameelt komisjoni ajakava üle e-hangete kasutuselevõtmiseks ELis ning palub komisjonil sellest kinni pidada; |
| --- | --- |

91.

Digiteerimine

| 92. | palub komisjonil töötada välja raamistiku, mille eesmärk on digiteerida kõik ELi poliitikameetmete rakendamise protsessid (konkursikutsed, taotlemine, hindamine, rakendamine, maksmine) ja mida peavad kohaldama kõik liikmesriigid; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kutsub komisjoni üles tekitama stiimuleid avaliku sektori hankijate elektrooniliste profiilide loomiseks neile liikmesriikidele, kus sellised profiilid puuduvad; |
| --- | --- |

93.

| 94. | tervitab ELi otsust ühineda lõpuks riikide korruptsioonivastase ühendusega (GRECO) vaatlejana; palub komisjonil alustada võimalikult kiiresti läbirääkimisi GRECOga, et hinnata õigeaegselt vastavust ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni (UNCAC) nõuetele ning luua ELi institutsioonide jaoks sisemine hindamismehhanism; |
| --- | --- |

94.

Rahvusvaheline koostöö

| 95. | võtab arvesse 1. septembril 2018 jõustunud ELi ja Norra halduskoostöö ja käibemaksu sissenõudmisabi alast lepingut; |
| --- | --- |

95.

| 96. | väljendab heameelt iga-aastase seminari (mis toimus Bosnias ja Hertsegoviinas 2018. aasta juunis) korraldamise üle kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide partnerasutustele pettuste eduka uurimise parimate tavade kohta, samuti ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu raames 2018. aasta juulis Ukrainas peetud õpikoja üle, milles osalesid kõik asjaomased pettustevastased teenistused; |
| --- | --- |

96.

| 97. | soovitab tungivalt komisjonil, OLAFil ja kõigil teistel liidu finantshuvide kaitsega tegelevatel liidu institutsioonidel ja asutustel suhelda ja teha aktiivselt koostööd kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja idapartnerlusriikide partnerasutustega ning edendada võimalike pettuste tulemusliku tõkestamise meetodeid; palub komisjonil arendada spetsiifilisi regulaarseid mehhanisme nendes riikides ELi vahenditega toimepandavate pettuste tulemuslikuks tõkestamiseks ja ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

97.

| 98. | väljendab heameelt selle üle, et OLAF allkirjastas kaks halduskoostöö kokkulepet – ühe Aafrika Arengupangaga ja teise USA rahvusvahelise arengu ameti (USAID) peainspektori bürooga; |
| --- | --- |

98.

| 99. | juhib tähelepanu tubaka tarbimise leviku piiramise raamkonventsiooni (FCTC protokolli) täitmise tagamisega seotud probleemidele kolmandates riikides; |
| --- | --- |

99.

| 100. | nõuab tungivalt, et ELi asutused, eelkõige Europol, Eurojust ja OLAF teeksid pettuste tulemuslikumaks avastamiseks riiklike asutustega tihedamalt koostööd; |
| --- | --- |

100.

| 101. | rõhutab rikkumisest teatajate tähtsust pettuste ennetamisel, avastamisel ja nendest teatamisel; rõhutab vajadust kaitsta nii liikmesriikides kui ka liidus rikkumisest teatajaid ja soodustada seadusandlike abinõudega uurivat ajakirjandust; väljendab heameelt ELi uue rikkumisest teatajaid käsitleva direktiivi üle, mille kohaselt alates 2021. aasta detsembrist võetakse era- ja avalikus sektoris õigusnormide rikkumisest teatajad kaitse alla; palub komisjonil liikmesriike hoolikalt kontrollida ja abistada, nii et oleks tagatud direktiivi täielik, korrakohane ja õigeaegne ülevõtmine; |
| --- | --- |

101.

| 102. | on seisukohal, et uurival ajakirjandusel on keskne osa vajaliku läbipaistvuse suurendamisel liidus ja liikmesriikides ning et seda tuleb nii liikmesriikides kui ka liidus õiguslike vahendite abil soodustada ja toetada; kutsub komisjoni üles töötama välja põhjalikke meetmeid uuriva ajakirjanduse kaitseks, mille hulgas oleksid kiirreageerimismehhanism hädasolevate ajakirjanike toetamiseks ning üldsuse osalemise vastaseid strateegilisi hagisid tulemuslikult tõkestavad õigusaktid; |
| --- | --- |

102.

| 103. | juhib tähelepanu läbipaistvuse tähtsusele pettuste ja huvide konfliktide ennetamisel ja varasel avastamisel; kutsub kõiki liikmesriike üles tegema rohkem ära eelarvete läbipaistvamaks muutmiseks, milleks tuleb tagada riigihankemenetlusi ja avalikest vahenditest rahastatud lepingute sõlmimist kajastavate andmete olemasolu ja üldsuse jaoks lihtne kättesaadavus; |
| --- | --- |

103.

Läbipaistvusnormid ja valdkondadevahelised õigusnormid

| 104. | tervitab nn koondmääruse vastuvõtmist ning loodab, et see vähendab oluliselt pettuste määra põllumajandus- ja ühtekuuluvuspoliitikas ning lihtsustab ELi rahastamiseeskirju; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kutsub liikmesriike üles tõhustama Eurofisci võrgustiku kaudu toimuvat teabevahetust pettusekahtlusega äriühingute ja tehingute kohta; juhib tähelepanu sellele, et õigus- ja uurimisasutuste antaval teabel ja selle kättesaadavusel (samaaegselt isikuandmete kaitsega) on pettuste ja organiseeritud kuritegevuse tõkestamisel keskne tähtsus; |
| --- | --- |

105.

| 106. | tunnistab finantsmääruse artikli 61 ja selles sätestatud huvide konflikti määratluse laiendamise olulisust kõigi finantsvaldkonna osalejate jaoks, kes täidavad ELi eelarvet eri haldustasanditel, sealhulgas riigi tasandil; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kutsub komisjoni kui aluslepingute täitmise järelevalvajat üles võitlema igasuguste huvide konfliktide vastu ja korrapäraselt hindama liikmesriikides nende vältimiseks võetud ennetusmeetmeid; palub komisjonil töötada välja ühised suunised kõrgetasemeliste poliitikute huvide konfliktide vältimiseks; |
| --- | --- |

107.

| 108. | juhib tähelepanu sellele, et paljudes liikmesriikides puuduvad eraldi õigusaktid organiseeritud kuritegevuse tõkestamiseks, kuigi seda esineb piiriüleses tegevuses ja liidu finantshuve mõjutavates sektorites üha enam; |
| --- | --- |

108.

| 109. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu ühtsed eetikanormid kõigis huvide konfliktidega seotud küsimustes ning kujundaks kõigis liikmesriikides ühise arusaama sellest probleemist; toonitab, et kuna huvide konfliktidega seotud probleemid on liidu põllumajandus- ja ühtekuuluvusfondide vahendite jaotamisel laialt levinud, on lubamatu, et Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Liidu Nõukogu liikmed või nende perekonnaliikmed osaleksid edaspidi mitmeaastase finantsraamistiku või riiklike eelarveeraldiste jaotamist puudutavate otsuste langetamisel, juhul kui nad ise mingil moel neist otsustest kasu saavad; |
| --- | --- |

109.

| 110. | tuletab varem liidu institutsioonides või ametites töötanud ametiisikute puhul meelde ooteaja tähtsust, arvestades et lahendamata jäänud huvide konfliktid võivad ohustada kõrgete eetikanormide jõustamist kõigis ELi haldusasutustes; tuletab meelde, et juhul kui piirangud on institutsioonide seaduslike huvide kaitsmiseks ebapiisavad, on liidu institutsioonidel ja ametitel vastavalt personalieeskirjade artiklile 16 võimalik keelduda endist ametiisikut teatavale ametikohale nimetamast; lisaks nõuab, et ELi haldusjuhid vastavalt personalieeskirjade nõuetele rangelt avaldaksid oma hinnangud iga sellise juhtumi kohta; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kordab oma määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 läbivaatamisega seoses avaldatud seisukohta, et on vaja selget õiguslikku alust, mis võimaldaks OLAFil saada pädevate riiklike asutuste abiga juurdepääsu pangakontode andmetele ning lahendada käibemaksupettusi; |
| --- | --- |

111.

o

o o

| 112. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF), OLAFi järelevalvekomiteele ja Euroopa Prokuratuurile. |
| --- | --- |

112.

---

(1)  OLAF, „Nineteenth report of the European Anti-Fraud Office, 1 January to 31 December 2018“ (Euroopa Pettustevastase Ameti üheksateistkümnes aruanne, 1. jaanuar – 31. detsember 2018), 2019.

(2)  ELT C 340, 8.10.2019, lk 1.

(3)  ELT L 248, 18.9.2013, lk 1.

(4)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 29.

(5)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

(6)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(7)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(8)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(9)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 56.

(10)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus (suurkoda), 8. september 2015, kriminaalasi, milles süüdistatavad on Ivo Taricco jt, C-105/14, ECLI:EU:C:2015:555.

(11)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus (suurkoda), 5. detsember 2017, kriminaalasi järgmiste isikute suhtes: M.A.S. ja M.B., C-42/17, ECLI:EU:C:2017:936.

(12)  Kohtuotsus, Üldkohus, 3. mai 2018, Sigma Orionis SA vs. Euroopa Komisjon, T-48/16, ECLI:EU:T:2018:245.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0419.

(14)  ELT C 11, 13.1.2020, lk 50.

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 250/2014, millega luuakse Euroopa Liidu finantshuvide kaitse valdkonna meetmete edendamise programm (programm Herakles III) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 804/2004/EÜ (ELT L 84, 20.3.2014, lk 6).

(16)  ELT L 268, 12.10.2010, lk 1.

(17)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 20.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/48 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/48

---

P9_TA(2020)0193

Humanitaarolukord Venezuelas ning rände- ja pagulaskriis

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon humanitaarolukorra kohta Venezuelas ning rände- ja pagulaskriisi kohta (2019/2952(RSP))

(2021/C 371/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venezuela kohta, eelkõige 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas pärast rahvusassamblee uue esimehe ja juhatuse ebaseaduslikke valimisi (parlamentaarne riigipööre) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Venezuela kohta, eelkõige 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni olukorra kohta Venezuelas pärast rahvusassamblee uue esimehe ja juhatuse ebaseaduslikke valimisi (parlamentaarne riigipööre) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 1. aprilli 2020. aasta avaldust USA ettepaneku kohta ning olukorra kohta Venezuelas seoses koroonaviiruse pandeemiaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 1. aprilli 2020. aasta avaldust USA ettepaneku kohta ning olukorra kohta Venezuelas seoses koroonaviiruse pandeemiaga,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõigusekspertide 30. aprilli 2020. aasta avaldust tervishoiualase hädaolukorra kohta Venezuelas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõigusekspertide 30. aprilli 2020. aasta avaldust tervishoiualase hädaolukorra kohta Venezuelas,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõigusekspertide 6. mail 2020 avaldatud hoiatust Venezuela riigi humanitaar- ja majanduskriisi hukatusliku mõju kohta inimõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõigusekspertide 6. mail 2020 avaldatud hoiatust Venezuela riigi humanitaar- ja majanduskriisi hukatusliku mõju kohta inimõigustele,

| — | võttes arvesse ÜRO ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 2. juuli 2020. aasta inimõiguste aruannet Venezuela kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 2. juuli 2020. aasta inimõiguste aruannet Venezuela kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) 1. aprilli 2020. aasta ühist pressiteadet Venezuelast pärit pagulaste ja migrantide olukorra kohta COVID-19 kriisi ajal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) 1. aprilli 2020. aasta ühist pressiteadet Venezuelast pärit pagulaste ja migrantide olukorra kohta COVID-19 kriisi ajal,

| — | võttes arvesse Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretäri 5. jaanuari 2020. aasta ja 26. juuni 2020. aasta avaldusi olukorra kohta Venezuelas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretäri 5. jaanuari 2020. aasta ja 26. juuni 2020. aasta avaldusi olukorra kohta Venezuelas,

| — | võttes arvesse Lima rühma 20. veebruari, 2. märtsi, 2. aprilli ja 16. juuni 2020. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lima rühma 20. veebruari, 2. märtsi, 2. aprilli ja 16. juuni 2020. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. ja 16. juuni 2020. aasta deklaratsioone viimase aja sündmuste kohta Venezuelas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 4. ja 16. juuni 2020. aasta deklaratsioone viimase aja sündmuste kohta Venezuelas,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi väliskomisjoni 11. juuni 2020. aasta avaldust hiljutiste rünnakute kohta Venezuela rahvusassamblee vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi väliskomisjoni 11. juuni 2020. aasta avaldust hiljutiste rünnakute kohta Venezuela rahvusassamblee vastu,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kontaktrühma 16. juuni 2020. aasta avaldust Venezuela valimisorgani usaldusväärsuse kahanemise kohta ja 24. juuni 2020. aasta avaldust poliitilise kriisi süvenemise kohta Venezuelas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kontaktrühma 16. juuni 2020. aasta avaldust Venezuela valimisorgani usaldusväärsuse kahanemise kohta ja 24. juuni 2020. aasta avaldust poliitilise kriisi süvenemise kohta Venezuelas,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/898 (millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2074 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Venezuelas) (2), millega lisatakse piiravate meetmete alla kuuluvate isikute nimekirja 11 Venezuela kõrget ametiisikut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/898 (millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2017/2074 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Venezuelas) (2), millega lisatakse piiravate meetmete alla kuuluvate isikute nimekirja 11 Venezuela kõrget ametiisikut,

| — | võttes arvesse 26. mail 2020. aastal toimunud rahvusvahelist rahastajate konverentsi, kus käsitleti solidaarsust Venezuela pagulaste ja migrantidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. mail 2020. aastal toimunud rahvusvahelist rahastajate konverentsi, kus käsitleti solidaarsust Venezuela pagulaste ja migrantidega,

| — | võttes arvesse Venezuela põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Venezuela põhiseadust,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on aastaid toetanud Venezuela elanikke ja pagulasi vastuvõtvaid kogukondi; arvestades, et 26. mail 2020 korraldasid Euroopa Liit ja Hispaania valitsus ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni toetusel Venezuela pagulastele ja migrantidele solidaarsuse avaldamiseks rahvusvahelise rahastajate konverentsi; arvestades, et rahvusvahelised rahastajad lubasid eraldada kokku 2,544 miljardit eurot, kuid sellest ainult 595 miljonit on otsetoetused ja ülejäänu moodustavad tingimuslikud laenud; arvestades, et mõned laenuvõtjad väljendasid konverentsil muret bürokraatlike raskuste ja keerukate õigusraamistike pärast, millega nad on laenu saamisel kokku puutunud; arvestades, et 595 miljonit eurot otsetoetusi on vaevalt piisav sellise enneolematu kriisi iga-aastaste tagajärgede leevendamiseks Venezuela naaberriikides; arvestades, et rahvusvaheline üldsus peab leidma uuenduslikke lahendusi võimalike täiendavate rahaliste vahendite eraldamiseks lisaks humanitaarabile ja pikaajalisele arengukoostööle, et aidata Venezuela elanikel rahuldada oma kiireloomulisi vajadusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid on aastaid toetanud Venezuela elanikke ja pagulasi vastuvõtvaid kogukondi; arvestades, et 26. mail 2020 korraldasid Euroopa Liit ja Hispaania valitsus ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni toetusel Venezuela pagulastele ja migrantidele solidaarsuse avaldamiseks rahvusvahelise rahastajate konverentsi; arvestades, et rahvusvahelised rahastajad lubasid eraldada kokku 2,544 miljardit eurot, kuid sellest ainult 595 miljonit on otsetoetused ja ülejäänu moodustavad tingimuslikud laenud; arvestades, et mõned laenuvõtjad väljendasid konverentsil muret bürokraatlike raskuste ja keerukate õigusraamistike pärast, millega nad on laenu saamisel kokku puutunud; arvestades, et 595 miljonit eurot otsetoetusi on vaevalt piisav sellise enneolematu kriisi iga-aastaste tagajärgede leevendamiseks Venezuela naaberriikides; arvestades, et rahvusvaheline üldsus peab leidma uuenduslikke lahendusi võimalike täiendavate rahaliste vahendite eraldamiseks lisaks humanitaarabile ja pikaajalisele arengukoostööle, et aidata Venezuela elanikel rahuldada oma kiireloomulisi vajadusi;

| B. | arvestades, et ELi abi suurus Venezuelale ja riigist väljapoole on enam kui 319 miljonit eurot; arvestades, et humanitaarabiks on eraldatud 156 miljonit eurot, arenguks 136 miljonit eurot ning stabiilsuse ja rahu kindlustamiseks 27 miljonit eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi abi suurus Venezuelale ja riigist väljapoole on enam kui 319 miljonit eurot; arvestades, et humanitaarabiks on eraldatud 156 miljonit eurot, arenguks 136 miljonit eurot ning stabiilsuse ja rahu kindlustamiseks 27 miljonit eurot;

| C. | arvestades, et juba niigi terav poliitiline, majanduslik, institutsiooniline, sotsiaalne ja mitmemõõtmeline humanitaarkriis Venezuelas on pandeemia ajal märkimisväärselt süvenenud ja olukorda halvendanud; arvestades, et kasvanud ravimite ja toiduainete nappus, massilised inimõiguste rikkumised, hüperinflatsioon, poliitiline surve, korruptsioon ja vägivald ohustavad inimeste elu ja sunnivad neid riigist põgenema; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et juba niigi terav poliitiline, majanduslik, institutsiooniline, sotsiaalne ja mitmemõõtmeline humanitaarkriis Venezuelas on pandeemia ajal märkimisväärselt süvenenud ja olukorda halvendanud; arvestades, et kasvanud ravimite ja toiduainete nappus, massilised inimõiguste rikkumised, hüperinflatsioon, poliitiline surve, korruptsioon ja vägivald ohustavad inimeste elu ja sunnivad neid riigist põgenema;

| D. | arvestades, et Venezuelas kannatab kvaliteetsete tervishoiuteenuste piiratud kättesaadavuse ning ravimite, toidu ja vee nappuse tõttu alatoitluse all üha enam inimesi, eriti sellistes vähekaitstud rühmades nagu naised, lapsed ja haiged; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venezuelas kannatab kvaliteetsete tervishoiuteenuste piiratud kättesaadavuse ning ravimite, toidu ja vee nappuse tõttu alatoitluse all üha enam inimesi, eriti sellistes vähekaitstud rühmades nagu naised, lapsed ja haiged;

| E. | arvestades, et Venezuela valitseva režiimi väärsammud on oluliselt nõrgestanud riigi tervishoiusüsteemi, mille tulemuseks on terav ravimite puudus ja ravivõimaluste vähesus; arvestades, et Venezuela režiimi esitatud andmed COVID-19 pandeemia kohta ei ole usaldusväärsed ning neid ei usalda ei Venezuela ega rahvusvaheline üldsus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venezuela valitseva režiimi väärsammud on oluliselt nõrgestanud riigi tervishoiusüsteemi, mille tulemuseks on terav ravimite puudus ja ravivõimaluste vähesus; arvestades, et Venezuela režiimi esitatud andmed COVID-19 pandeemia kohta ei ole usaldusväärsed ning neid ei usalda ei Venezuela ega rahvusvaheline üldsus;

| F. | arvestades, et Venezuela praegune mitmemõõtmeline kriis on esile kutsunud selle piirkonna kõigi aegade suurima sundrände; arvestades, et Venezuelast on põgenenud ligikaudu viis miljonit inimest, kellest 80 % on ümber asunud teistesse piirkonna riikidesse; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Venezuela pagulaskriis Süüria kriisi järel maailmas suuruselt teine; arvestades, et 2020. aasta lõpuks võib Venezuela halveneva olukorra eest põgenevate inimeste koguarv eeldatavasti olla üle 6,5 miljoni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Venezuela praegune mitmemõõtmeline kriis on esile kutsunud selle piirkonna kõigi aegade suurima sundrände; arvestades, et Venezuelast on põgenenud ligikaudu viis miljonit inimest, kellest 80 % on ümber asunud teistesse piirkonna riikidesse; arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on Venezuela pagulaskriis Süüria kriisi järel maailmas suuruselt teine; arvestades, et 2020. aasta lõpuks võib Venezuela halveneva olukorra eest põgenevate inimeste koguarv eeldatavasti olla üle 6,5 miljoni;

| G. | arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on kogu maailmas varjupaika taotlevate Venezuela kodanike arv suurenenud 2 000 %; arvestades, et 650 000 Venezuela kodanikku on esitanud varjupaigataotluse maailmas ja umbes kaks miljonit inimest on saanud elamisloa teistes Lõuna- ja Põhja-Ameerika riikides; arvestades, et 12 % elanikkonnast on Venezuelast põgenenud ja sealt lahkub jätkuvalt keskmiselt 5 000 inimest päevas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel on kogu maailmas varjupaika taotlevate Venezuela kodanike arv suurenenud 2 000 %; arvestades, et 650 000 Venezuela kodanikku on esitanud varjupaigataotluse maailmas ja umbes kaks miljonit inimest on saanud elamisloa teistes Lõuna- ja Põhja-Ameerika riikides; arvestades, et 12 % elanikkonnast on Venezuelast põgenenud ja sealt lahkub jätkuvalt keskmiselt 5 000 inimest päevas;

| H. | arvestades, et praegune ülemaailmne rahvatervisealane hädaolukord on veelgi raskendanud paljude Venezuelast pärit pagulaste ja migrantide ning neid vastuvõtvate riikide niigi meeleheitlikku olukorda; arvestades, et paljud pagulased ja migrandid sõltuvad ebapiisavast päevapalgast, mis ei võimalda rahuldada põhivajadusi, nagu peavari, toit ja tervishoid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et praegune ülemaailmne rahvatervisealane hädaolukord on veelgi raskendanud paljude Venezuelast pärit pagulaste ja migrantide ning neid vastuvõtvate riikide niigi meeleheitlikku olukorda; arvestades, et paljud pagulased ja migrandid sõltuvad ebapiisavast päevapalgast, mis ei võimalda rahuldada põhivajadusi, nagu peavari, toit ja tervishoid;

| I. | arvestades, et esimesed teated rääkisid sellest, et riigi sandistatud tervishoiusüsteem ei tule pandeemiaga toime, haiglad on koroonahaigetest tulvil ja kümned tervishoiutöötajad on nakatunud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et esimesed teated rääkisid sellest, et riigi sandistatud tervishoiusüsteem ei tule pandeemiaga toime, haiglad on koroonahaigetest tulvil ja kümned tervishoiutöötajad on nakatunud;

| J. | arvestades, et 26. mail 2020 kinnitas Venezuela ebaseaduslik ülemkohus, mis on Nicolás Maduro režiimi kontrolli all, õigusvastaselt Luis Parra nimetamise rahvusassamblee esimeheks; arvestades, et 2020. aasta jaanuaris toimunud ebaseaduslikul istungjärgul ei järgitud ei õiguslikku menetlust ega põhiseaduslikke demokraatlikke põhimõtteid ning mõnel juhul takistati jõuga demokraatlikult valitud esindajate valdavat enamust istungil osalemast ja seal oma hääli andmast; arvestades, et sellel ebaseaduslikul istungjärgul vastu võetud ebaseadusliku otsuse tõttu kehtestas ELi nõukogu veel 11 Venezuela ametiisikule, sealhulgas Luis Parrale ja ülemkohtu põhiseaduskoja presidendile Juan Jose Mendozale, sanktsioonid nende rolli eest demokraatia ja õigusriigi õõnestamisel; arvestades, et Juan Guaidó on end välistanud mis tahes üleminekuvalitsusest ja Nicolás Maduro ei saa olla sellise valitsuse liige; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 26. mail 2020 kinnitas Venezuela ebaseaduslik ülemkohus, mis on Nicolás Maduro režiimi kontrolli all, õigusvastaselt Luis Parra nimetamise rahvusassamblee esimeheks; arvestades, et 2020. aasta jaanuaris toimunud ebaseaduslikul istungjärgul ei järgitud ei õiguslikku menetlust ega põhiseaduslikke demokraatlikke põhimõtteid ning mõnel juhul takistati jõuga demokraatlikult valitud esindajate valdavat enamust istungil osalemast ja seal oma hääli andmast; arvestades, et sellel ebaseaduslikul istungjärgul vastu võetud ebaseadusliku otsuse tõttu kehtestas ELi nõukogu veel 11 Venezuela ametiisikule, sealhulgas Luis Parrale ja ülemkohtu põhiseaduskoja presidendile Juan Jose Mendozale, sanktsioonid nende rolli eest demokraatia ja õigusriigi õõnestamisel; arvestades, et Juan Guaidó on end välistanud mis tahes üleminekuvalitsusest ja Nicolás Maduro ei saa olla sellise valitsuse liige;

| K. | arvestades, et 13. juunil 2020 nimetas ebaseaduslik ülemkohus taas kord ametisse riikliku valimisnõukogu uued liikmed, ehkki tal polnud selleks mingeid õiguslikke volitusi; arvestades, et Venezuela põhiseaduse artiklite 187 ja 296 kohaselt on nende ametissenimetamiste eest ainuvastutav rahvusassamblee kui Venezuela kodanike poolt demokraatlikult valitud organ; arvestades, et Euroopa Parlament ei tunnusta ühtegi nende ebaseaduslike organite ühepoolselt tehtud otsust; arvestades, et nende otsuste eest vastutavad ametiisikud on samuti kantud ELi sanktsioonide alla kuuluvate isikute nimekirja; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 13. juunil 2020 nimetas ebaseaduslik ülemkohus taas kord ametisse riikliku valimisnõukogu uued liikmed, ehkki tal polnud selleks mingeid õiguslikke volitusi; arvestades, et Venezuela põhiseaduse artiklite 187 ja 296 kohaselt on nende ametissenimetamiste eest ainuvastutav rahvusassamblee kui Venezuela kodanike poolt demokraatlikult valitud organ; arvestades, et Euroopa Parlament ei tunnusta ühtegi nende ebaseaduslike organite ühepoolselt tehtud otsust; arvestades, et nende otsuste eest vastutavad ametiisikud on samuti kantud ELi sanktsioonide alla kuuluvate isikute nimekirja;

| L. | arvestades, et 72 tunni jooksul pärast seda, kui EL oli kehtestanud sihipärased sanktsioonid mitmetele inimõiguste tõsiste rikkumiste eest vastutavatele ametiisikutele, andis Nicolás Maduro Euroopa Liidu suursaadikule korralduse riigist lahkuda, ning arvestades, et ta ähvardas ka Hispaania suursaadikut edasiste survemeetmetega; arvestades, et 2020. aasta mais teatati Prantsuse saatkonna ahistamisest Caracases, sealhulgas suursaadiku residentsi vee- ja elektrivarustuse katkestamisest; arvestades, et Venezuela režiim on otsustanud selle otsuse tühistada ja ELi suursaadikut mitte välja saata; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 72 tunni jooksul pärast seda, kui EL oli kehtestanud sihipärased sanktsioonid mitmetele inimõiguste tõsiste rikkumiste eest vastutavatele ametiisikutele, andis Nicolás Maduro Euroopa Liidu suursaadikule korralduse riigist lahkuda, ning arvestades, et ta ähvardas ka Hispaania suursaadikut edasiste survemeetmetega; arvestades, et 2020. aasta mais teatati Prantsuse saatkonna ahistamisest Caracases, sealhulgas suursaadiku residentsi vee- ja elektrivarustuse katkestamisest; arvestades, et Venezuela režiim on otsustanud selle otsuse tühistada ja ELi suursaadikut mitte välja saata;

| M. | arvestades, et Nicolás Maduro režiim on erakondi Acción Democrática, Primero Justicia ja Un Nuevo Tiempo rünnanud, kiusates neid süstemaatiliselt taga ebaseadusliku ülemkohtu otsustega, millega võeti erakondadelt liikmete tahte vastaselt ära nende üleriigilised juhatused; arvestades, et Nicolás Maduro režiim kuulutas demokraatliku erakonna Voluntad Popular terroriorganisatsiooniks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Nicolás Maduro režiim on erakondi Acción Democrática, Primero Justicia ja Un Nuevo Tiempo rünnanud, kiusates neid süstemaatiliselt taga ebaseadusliku ülemkohtu otsustega, millega võeti erakondadelt liikmete tahte vastaselt ära nende üleriigilised juhatused; arvestades, et Nicolás Maduro režiim kuulutas demokraatliku erakonna Voluntad Popular terroriorganisatsiooniks;

| N. | arvestades, et rahvusvaheline demokraatlik üldsus, sealhulgas Euroopa Liit, on sellise valimisfarsi ja kõik niisugused ebaseaduslikud meetmed otsustavalt hukka mõistnud; arvestades, et selline ebaseaduslik tegevus on kahandanud demokraatliku tegutsemisruumi Venezuelas miinimumini ja veeretanud riigi poliitilise kriisi lahendamise teele suuri takistusi; arvestades, et eskaleeruva kriisi ületamiseks on hädavajalik moodustada riigis tasakaalustatud ja kaasav eriolukorra valitsus, mis hõlmaks kõiki riigi demokraatlikke poliitilisi ja sotsiaalseid gruppe ning suudaks leevendada praeguseid humanitaarvajadusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et rahvusvaheline demokraatlik üldsus, sealhulgas Euroopa Liit, on sellise valimisfarsi ja kõik niisugused ebaseaduslikud meetmed otsustavalt hukka mõistnud; arvestades, et selline ebaseaduslik tegevus on kahandanud demokraatliku tegutsemisruumi Venezuelas miinimumini ja veeretanud riigi poliitilise kriisi lahendamise teele suuri takistusi; arvestades, et eskaleeruva kriisi ületamiseks on hädavajalik moodustada riigis tasakaalustatud ja kaasav eriolukorra valitsus, mis hõlmaks kõiki riigi demokraatlikke poliitilisi ja sotsiaalseid gruppe ning suudaks leevendada praeguseid humanitaarvajadusi;

| O. | arvestades, et rahvusvaheliste normide järgimine, sõltumatu ja tasakaalustatud riiklik valimisnõukogu ning võrdsed tingimused, mis tagavad erakondade ja kandidaatide takistamatu osalemise, on aluseks usaldusväärsele valimisprotsessile, mis võimaldab vabasid ja õiglasi parlamendi- ja presidendivalimisi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et rahvusvaheliste normide järgimine, sõltumatu ja tasakaalustatud riiklik valimisnõukogu ning võrdsed tingimused, mis tagavad erakondade ja kandidaatide takistamatu osalemise, on aluseks usaldusväärsele valimisprotsessile, mis võimaldab vabasid ja õiglasi parlamendi- ja presidendivalimisi;

| P. | arvestades, et Venezuela režiimi poolne ebaseaduslik rahastamine ja välissekkumine valimistesse kujutab endast suurt ohtu Euroopa demokraatiale; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Venezuela režiimi poolne ebaseaduslik rahastamine ja välissekkumine valimistesse kujutab endast suurt ohtu Euroopa demokraatiale;

| Q. | arvestades, et ELi välisasjade valdkonna otsuste rakendamine on liikmesriikide ametivõimude ülesanne, komisjonil on aga kohustus ELi õiguse rakendamist jälgida; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi välisasjade valdkonna otsuste rakendamine on liikmesriikide ametivõimude ülesanne, komisjonil on aga kohustus ELi õiguse rakendamist jälgida;

| R. | arvestades, et 12. juunil 2020 vahistasid Cabo Verde ametivõimud ettevõtja Alex Saabi, kes on olnud seotud mitme Nicolás Maduro režiimiga seotud korruptsiooniskeemiga ning ootab nüüd kohtuotsust ja võimalikku väljaandmist; arvestades, et Saabi juhtum näitab, kui laialt levinud on korruptsioon Venezuelas ajal, mil seal valitseb enneolematu humanitaarkriis; arvestades, et Venezuela oli Transparency Internationali 2019. aasta korruptsioonitajumise indeksi järgi 180 riigi hulgas 173. kohal; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 12. juunil 2020 vahistasid Cabo Verde ametivõimud ettevõtja Alex Saabi, kes on olnud seotud mitme Nicolás Maduro režiimiga seotud korruptsiooniskeemiga ning ootab nüüd kohtuotsust ja võimalikku väljaandmist; arvestades, et Saabi juhtum näitab, kui laialt levinud on korruptsioon Venezuelas ajal, mil seal valitseb enneolematu humanitaarkriis; arvestades, et Venezuela oli Transparency Internationali 2019. aasta korruptsioonitajumise indeksi järgi 180 riigi hulgas 173. kohal;

| S. | arvestades, et poliitvangide arv Venezuelas on alates 2014. aastal alanud massilistest rahvarahutustest suurenenud ja praegu on neid üle 430; arvestades, et teadete kohaselt peetakse Venezuelas kinni ka 11 eurooplast; arvestades, et Rahvusvahelises Kriminaalkohtus on praegu käimas Venezuela režiimi poolt toime pandud arvukate piinamisjuhtumite kui inimsusvastaste kuritegude eeluurimine; arvestades, et repressioonid, meelevaldsed kinnipidamised ja piinamine on COVID-19 kriisi ajal sagenenud; arvestades, et inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 2. juuli 2020. aasta aruandes Venezuela kohta nimetatakse rohkem kui 1 300 kohtuvälist hukkamist julgeolekujõudude poolt ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. maini 2020; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et poliitvangide arv Venezuelas on alates 2014. aastal alanud massilistest rahvarahutustest suurenenud ja praegu on neid üle 430; arvestades, et teadete kohaselt peetakse Venezuelas kinni ka 11 eurooplast; arvestades, et Rahvusvahelises Kriminaalkohtus on praegu käimas Venezuela režiimi poolt toime pandud arvukate piinamisjuhtumite kui inimsusvastaste kuritegude eeluurimine; arvestades, et repressioonid, meelevaldsed kinnipidamised ja piinamine on COVID-19 kriisi ajal sagenenud; arvestades, et inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 2. juuli 2020. aasta aruandes Venezuela kohta nimetatakse rohkem kui 1 300 kohtuvälist hukkamist julgeolekujõudude poolt ajavahemikus 1. jaanuarist kuni 31. maini 2020;

| T. | arvestades, et Nicolás Maduro režiim ei ole andnud läbipaistvat infot, ei ole vastu võtnud rahvusvahelist humanitaarabi ega pidanud esmatähtsaks kõige ohustatumate elanikkonnarühmade õigusi ja vajadusi; arvestades, et 1. juunil 2020 sõlmisid Venezuela rahvatervise ministeerium ja rahvusassamblee COVID-19 küsimuste nõuanderühm kokkuleppe, et võimaldada Venezuelale humanitaarabi andmist mittepoliitilisel teel, Üleameerikalise Tervishoiuorganisatsiooni (PAHO) kaudu, ning arvestades, et Venezuela režiim on aastaid keeldunud igasugusest humanitaarabist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Nicolás Maduro režiim ei ole andnud läbipaistvat infot, ei ole vastu võtnud rahvusvahelist humanitaarabi ega pidanud esmatähtsaks kõige ohustatumate elanikkonnarühmade õigusi ja vajadusi; arvestades, et 1. juunil 2020 sõlmisid Venezuela rahvatervise ministeerium ja rahvusassamblee COVID-19 küsimuste nõuanderühm kokkuleppe, et võimaldada Venezuelale humanitaarabi andmist mittepoliitilisel teel, Üleameerikalise Tervishoiuorganisatsiooni (PAHO) kaudu, ning arvestades, et Venezuela režiim on aastaid keeldunud igasugusest humanitaarabist;

| U. | arvestades, et Nicolás Maduro režiim on 2016. aastast saadik toetanud ebaseaduslikku käsitöönduslikku kullakaevandamist Venezuela Amazonase piirkonnas, et rahastada seadustamata relvarühmitusi; arvestades, et kuld smugeldatakse ebaseaduslike kanalite kaudu riigist välja ning seda müüakse ja vahetatakse ebaseaduslikult välisriikides; arvestades, et seda nn verekulda kaevandatakse ja kasutatakse inimõiguste ja keskkonna arvel ebaseaduslikes ja kuritegelikes tingimustes, mis nii inimõigusi kui ka keskkonda tõsiselt ohustavad; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Nicolás Maduro režiim on 2016. aastast saadik toetanud ebaseaduslikku käsitöönduslikku kullakaevandamist Venezuela Amazonase piirkonnas, et rahastada seadustamata relvarühmitusi; arvestades, et kuld smugeldatakse ebaseaduslike kanalite kaudu riigist välja ning seda müüakse ja vahetatakse ebaseaduslikult välisriikides; arvestades, et seda nn verekulda kaevandatakse ja kasutatakse inimõiguste ja keskkonna arvel ebaseaduslikes ja kuritegelikes tingimustes, mis nii inimõigusi kui ka keskkonda tõsiselt ohustavad;

| V. | arvestades, et vaja on tõhusaid meetmeid, et peatada kogu piirkonda ähvardav julgeolekuoht, mis tuleneb Nicolás Maduro diktatuurirežiimi ning Venezuelas kuritegelikku tegevust arendavate terrorirühmituste ja organiseeritud relvarühmituste vahelistest sidemetest; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et vaja on tõhusaid meetmeid, et peatada kogu piirkonda ähvardav julgeolekuoht, mis tuleneb Nicolás Maduro diktatuurirežiimi ning Venezuelas kuritegelikku tegevust arendavate terrorirühmituste ja organiseeritud relvarühmituste vahelistest sidemetest;

| 1. | rõhutab veel kord oma sügavat muret Venezuela raske humanitaarhädaolukorra pärast, mis ohustab rängalt Venezuela inimeste elu; väljendab solidaarsust kõikide Venezuela kodanikega, kes on sunnitud oma riigist põgenema, kuna seal puuduvad sellised elementaarsed eluks vajalikud tingimused nagu toidu, joogivee, tervishoiuteenuste ja ravimite kättesaadavus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu üha teravnevale rändekriisile, mis on levinud üle kogu piirkonna, ulatudes eelkõige Colombiasse, Peruusse, Ecuadori, Boliiviasse, Tšiilisse, Brasiiliasse, Panamasse ja Argentinasse, aga ka mõnda ELi liikmesriiki ja Kariibi mere piirkonda, ning juhib tähelepanu äärmiselt keerulisele olukorrale, mida raskendab veelgi võitlus COVID-19 pandeemia vastu; tunnustab pingutusi ja solidaarsust, mida on üles näidanud naaberriigid; palub, et komisjon ja Euroopa välisteenistus jätkaksid koostööd nende riikide ja territooriumidega mitte ainult humanitaarabi andmise, vaid ka täiendavate vahendite eraldamise ja arengupoliitika kaudu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et Venezuela ametivõimud tunnistaksid praegust humanitaarkriisi, hoiaksid ära selle süvenemise ning soodustaksid poliitilisi ja majanduslikke lahendusi, millega tagatakse kõigi tsiviilisikute ohutus ning Venezuela riigi ja piirkonna stabiilsus; võtab teadmiseks Venezuela ja PAHO vahel saavutatud kokkuleppe COVID-19 vastase võitluse kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab kiireloomuliste meetmete võtmist, et ennetada humanitaar- ja rahvatervise kriisi süvenemist ning eelkõige selliste haiguste taaspuhkemist nagu leetrid, malaaria, difteeria ning suu- ja sõrataud; nõuab kiireid lühiajalisi meetmeid alatoitluse probleemi lahendamiseks kõige enam ohustatud elanikerühmade, sealhulgas naiste, laste ja haigete seas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunnustab rahvusvahelisel rahastajate konverentsil antud lubadusi ja tehtud pingutusi, mis kinnitavad solidaarsust Venezuela pagulaste ja migrantidega; nõuab sellega seoses bürokraatia vähendamist ja lihtsustatud raamistikku, millega tagataks lubatud abi võimalikult kiire hädalisteni jõudmine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab otsustavalt hukka rahvusassamblee demokraatliku, põhiseadusliku ja läbipaistva toimimise kahjustamise, selle liikmete hirmutamise ning nende vastu suunatud vägivalla ja meelevaldsed otsused; taunib riikliku valimisnõukogu uute liikmete ebademokraatlikku ametisse nimetamist ning erakondade seniste juhatuste likvideerimist erakondade liikmete tahte vastaselt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnistab veel kord, et rahvusassamblee läbipaistva ja demokraatliku hääletuse tulemusel on Juan Guaidó rahvusassamblee seaduslik esimees ja Venezuela Bolívari Vabariigi seaduslik ajutine president kooskõlas Venezuela põhiseaduse artikliga 233; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kinnitab oma täielikku toetust rahvusassambleele kui Venezuela ainsale õiguspäraselt valitud demokraatlikule organile, mille volitusi, sealhulgas assamblee liikmete eesõigusi ja turvalisust, tuleb austada; rõhutab, et rahumeelse poliitilise lahenduseni on võimalik jõuda ainult rahvusassamblee põhiseaduslikke õigusi täiel määral austades; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et demokraatlike institutsioonide ja põhimõtete austamine ning õigusriigi väärtuste järgimine on olulised tingimused Venezuela kriisi lahendamiseks Venezuela rahva huvides; nõuab seetõttu, et kiiresti loodaks tingimused vabade, läbipaistvate ja usaldusväärsete presidendi- ja parlamendivalimiste korraldamiseks, mille puhul oleks tagatud kindel ajakava, õiglased tingimused kõigile osalistele, läbipaistvus ja usaldusväärsete rahvusvaheliste vaatlejate kohalolu, kuna see on ainus tee kriisi ületamiseks, kusjuures välistataks igasugune vägivald või sõjaline aktsioon; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub ELi ja teisi rahvusvahelisi toimijaid suunama rahvusvahelist üldsust reageerima nii, et see aitaks Venezuelas kiiresti taastada demokraatia ja õigusriigi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde, et nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/2074 on liikmesriikidele õiguslikult siduv ja nad on kohustatud rakendama selles sisalduvaid piiravaid meetmeid, eelkõige takistama oma territooriumile sisenemist või selle läbimist isikutel, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, samuti viivitamata kirjalikult teavitama nõukogu kõikidest tehtud eranditest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks nõukogu 29. juuni 2020. aasta otsuse lisada 11 Venezuela ametnikku nende isikute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid sanktsioone, mis ei kahjusta Venezuela elanikkonda, ning nõuab selle nimekirja tugevdamist ja laiendamist, kui inimõiguste ja demokraatia olukord Venezuelas veelgi halveneb; on kindlalt seisukohal, et ELi ametiasutused peavad sellesse nimekirja kantud isikute ja nende lähisugulaste liikumist piirama, nende varad külmutama ja viisad peatama; nõuab peale selle Venezuelast pärit ebaseadusliku „verekullaga“ kauplemise ja sellise kulla ringluse viivitamatut keelamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab äärmiselt taunitavaks Nicolás Maduro ähvardusi saata ELi suursaadik Caracasest välja omamoodi kättemaksuks sanktsioonide eest, mis on kehtestatud 11 ametiisikule, kes on vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste eest; võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esialgse avalduse, milles mainitakse vastastikkust, ning kutsub liikmesriike üles kaaluma ka vastastikkuse põhimõtte alusel tegutsemist, kui selline olukord uuesti tekib, nimelt võtma tagasi Nicolás Maduro suursaadikute volitused ELis; kordab oma üleskutset liikmesriikidele tunnustada Juan Guaidó nimetatud poliitilisi esindajaid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | taunib vohavat korruptsiooni, mis on saanud Nicolás Maduro režiimi lahutamatuks osaks; taunib poliitilise rahastamise kasutamist välissekkumise vahendina Nicolás Maduro režiimi poolt; peab äärmiselt taunitavaks ja kahetsusväärseks korruptsioonijuhtumeid, sealhulgas juhtumeid, mida liikmesriikides kohtulikult uuritakse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab kõigi poliitvangide viivitamatut vabastamist, poliitiliste oponentide, inimõiguslaste ja rahumeelsete meeleavaldajate piinamise, väärkohtlemise ja ahistamise lõpetamist ning ebaõiglaselt pagendusse sunnitud inimeste kodumaale tagasi lubamist; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toetab täielikult Venezuela režiimi toime pandud ulatuslike kuritegude ja repressioonide uurimist Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt; nõuab, et Euroopa Liit toetaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu osalisriikide algatust alustada Nicolás Maduro de facto valitsuse poolt toime pandud inimsusvastaste kuritegude uurimist ja võtta nendes süüdi olevad isikud vastutusele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | võtab teadmiseks Ühendkuningriigi kohtu 2. juuli 2020. aasta otsuse, millega ühemõtteliselt tunnustatakse Venezuela Bolívari Vabariigi demokraatlikku legitiimsust selle presidendi Juan Guaidó isikus ja antakse talle seaduslik juurdepääs vabariigi kullavarudele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab teabekogumismissiooni saatmist Venezuelasse, et sealset olukorda hinnata; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Venezuela õiguspärasele ajutisele presidendile ja Venezuela Bolívari Vabariigi rahvusassambleele, Lima rühma riikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele ning Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0013.

(2)  ELT L 205 I, 29.6.2020, lk 6.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/53

---

P9_TA(2020)0197

Toimeained, sh flumioksasiin

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, dimetomorfi, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (D067115/02 – 2020/2671(RSP))

(2021/C 371/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, dimetomorfi, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (D067115/02, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, dimetomorfi, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, formetanaadi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (D067115/02,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artiklit 21 ja artikli 17 esimest lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artiklit 21 ja artikli 17 esimest lõiku,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärust (EL) 2015/408, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) artikli 80 lõiget 7 ja kehtestatakse asendamisele kuuluvate ainete loetelu (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et flumioksasiin kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (5) I lisasse 1. jaanuaril 2003. aastal komisjoni direktiiviga 2002/81/EÜ (6) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et flumioksasiin kanti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (5) I lisasse 1. jaanuaril 2003. aastal komisjoni direktiiviga 2002/81/EÜ (6) ning on loetud määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiidetuks;

| B. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (7) kohane flumioksasiini heakskiidu pikendamise menetlus on kestnud alates 2010. aastast (8) ja selleks on esitatud taotlus kooskõlas komisjoni 29. veebruari 2012. aasta määruse (EL) nr 1141/2010 (9) artikliga 4; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 844/2012 (7) kohane flumioksasiini heakskiidu pikendamise menetlus on kestnud alates 2010. aastast (8) ja selleks on esitatud taotlus kooskõlas komisjoni 29. veebruari 2012. aasta määruse (EL) nr 1141/2010 (9) artikliga 4;

| C. | arvestades, et toimeaine flumioksasiini heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud, kõigepealt viie aasta võrra komisjoni direktiiviga 2010/77/EL (10) ja hiljem, alates 2015. aastast, ühe aasta kaupa komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2015/1885 (11), (EL) 2016/549 (12), (EL) 2017/841 (13), (EL) 2018/917 (14) ja (EL) 2019/707 (15) ning nüüd pikendatakse seda uuesti ühe aasta võrra kõnealuse komisjoni rakendusmääruse eelnõuga, millega pikendataks heakskiidu kehtivusaega 30. juunini 2021; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et toimeaine flumioksasiini heakskiidu kehtivusaega on juba pikendatud, kõigepealt viie aasta võrra komisjoni direktiiviga 2010/77/EL (10) ja hiljem, alates 2015. aastast, ühe aasta kaupa komisjoni rakendusmäärustega (EL) 2015/1885 (11), (EL) 2016/549 (12), (EL) 2017/841 (13), (EL) 2018/917 (14) ja (EL) 2019/707 (15) ning nüüd pikendatakse seda uuesti ühe aasta võrra kõnealuse komisjoni rakendusmääruse eelnõuga, millega pikendataks heakskiidu kehtivusaega 30. juunini 2021;

| D. | arvestades, et komisjon ei ole pikendamise põhjusi selgitanud, vaid on piirdunud järgmise märkusega: „Kuna kõigi kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende toimeainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon ei ole pikendamise põhjusi selgitanud, vaid on piirdunud järgmise märkusega: „Kuna kõigi kõnealuste toimeainete hindamine on taotlejatest sõltumatutel põhjustel hilinenud, aegub nende toimeainete heakskiit tõenäoliselt enne heakskiidu pikendamist käsitleva otsuse vastuvõtmist“;

| E. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on tagada nii inimeste kui ka loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemeline kaitse ning samal ajal kaitsta liidu põllumajanduse konkurentsivõimet; arvestades, et erilist tähelepanu tuleks pöörata haavatavate elanikkonnarühmade, sealhulgas rasedate, imikute ja laste kaitsele;

| F. | arvestades, et kohaldada tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 märgitakse, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kohaldada tuleks ettevaatuspõhimõtet, ja arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 märgitakse, et taimekaitsevahendite koostises tuleks kasutada ainult selliseid aineid, mille puhul on tõendatud, et need on taimekasvatusele selgelt kasulikud ning nende kasutamine ei avalda eeldatavalt kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ega lubamatut mõju keskkonnale;

| G. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 osutatakse sellele, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike ohtudega, kuid selline proportsionaalsus ilmselgelt puudub; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1107/2009 osutatakse sellele, et ohutuse huvides peaks toimeaine heakskiidu kehtivusaeg olema ajaliselt piiratud; arvestades, et heakskiidu kehtivusaeg peaks olema proportsionaalne selliste ainete kasutamisest tulenevate võimalike ohtudega, kuid selline proportsionaalsus ilmselgelt puudub;

| H. | arvestades, et 17 aasta jooksul pärast seda, kui flumioksasiin kiideti toimeainena heaks, on see määratletud ja klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksilise ainena ja tõenäoliseks endokriinfunktsiooni kahjustava kemikaalina; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 17 aasta jooksul pärast seda, kui flumioksasiin kiideti toimeainena heaks, on see määratletud ja klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksilise ainena ja tõenäoliseks endokriinfunktsiooni kahjustava kemikaalina;

| I. | arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui on tuvastatud võimalik kahjulik mõju tervisele, kuid teaduslik kindlus veel puudub, ning võtta ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjonil ja liikmesriikidel on võimalus ja kohustus tegutseda vastavalt ettevaatuspõhimõttele, kui on tuvastatud võimalik kahjulik mõju tervisele, kuid teaduslik kindlus veel puudub, ning võtta ajutisi riskijuhtimismeetmeid, mis on vajalikud inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse tagamiseks;

| J. | arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam määruse artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, ning arvestades, et läbivaatamine võib kaasa tuua aine heakskiidu tagasivõtmise või muutmise; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et täpsemalt on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 21 sätestatud, et komisjonil on õigus toimeaine heakskiit igal ajal läbi vaadata, eelkõige juhul, kui ta leiab uute teaduslike ja tehniliste teadmiste valguses, et on tõendeid selle kohta, et aine ei vasta enam määruse artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele, ning arvestades, et läbivaatamine võib kaasa tuua aine heakskiidu tagasivõtmise või muutmise;

1B kategooria reproduktiivtoksiline aine ja endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal

| K. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (16) kohaselt on flumioksasiinil järgmine ühtne klassifikatsioon: 1B kategooria reproduktiivtoksiline aine, väga mürgine veeorganismidele ja väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (16) kohaselt on flumioksasiinil järgmine ühtne klassifikatsioon: 1B kategooria reproduktiivtoksiline aine, väga mürgine veeorganismidele ja väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime;

| L. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) jõudis juba 2014. aastal ning seejärel 2017. ja 2018. aastal järeldusele, et mitmes valdkonnas on põhjust tunda tõsist muret asjaolu pärast, et flumioksasiin on klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks, ning et flumioksasiini endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustav omadus on tõsist muret tekitav küsimus, mille suhtes ei ole suudetud lõplikule seisukohale jõuda; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) jõudis juba 2014. aastal ning seejärel 2017. ja 2018. aastal järeldusele, et mitmes valdkonnas on põhjust tunda tõsist muret asjaolu pärast, et flumioksasiin on klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks, ning et flumioksasiini endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustav omadus on tõsist muret tekitav küsimus, mille suhtes ei ole suudetud lõplikule seisukohale jõuda;

| M. | arvestades, et 2015. aastal kanti flumioksasiin rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, sest see on klassifitseeritud või tuleb vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 klassifitseerida 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2015. aastal kanti flumioksasiin rakendusmäärusega (EL) 2015/408 asendamisele kuuluvate ainete loetellu, sest see on klassifitseeritud või tuleb vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008 klassifitseerida 1A või 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks;

| N. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.4 kohaselt ei saa toimeained heakskiitu, kui need kuuluvad 1B kategooria reproduktiivtoksiliste ainete hulka, välja arvatud juhul, kui taotluses esitatud dokumenteeritud tõendite põhjal on vaja toimeainet selleks, et kontrollida taimetervise tõsist ohtu, mida ei saa tõrjuda muude olemasolevate vahenditega, sealhulgas mittekeemiliste meetoditega, ja mille puhul tuleb võtta riskimaandamismeetmeid, millega tagatakse, et inimeste ja keskkonna kokkupuude ainega on minimeeritud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.4 kohaselt ei saa toimeained heakskiitu, kui need kuuluvad 1B kategooria reproduktiivtoksiliste ainete hulka, välja arvatud juhul, kui taotluses esitatud dokumenteeritud tõendite põhjal on vaja toimeainet selleks, et kontrollida taimetervise tõsist ohtu, mida ei saa tõrjuda muude olemasolevate vahenditega, sealhulgas mittekeemiliste meetoditega, ja mille puhul tuleb võtta riskimaandamismeetmeid, millega tagatakse, et inimeste ja keskkonna kokkupuude ainega on minimeeritud;

| O. | arvestades, et 1. veebruaril 2018. aastal esitas referentliikmesriik uusi teaduslikke andmeid arvesse võttes Euroopa Kemikaaliametile (ECHA) ettepaneku flumioksasiini ühtse klassifikatsiooni ja märgistuse kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008; arvestades, et 15. märtsil 2019. aastal võttis ECHA riskihindamise komitee vastu arvamuse, millega klassifitseeriti flumioksasiin 1B kategooria reproduktiivtoksilisest ainest ümber 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks; arvestades, et see toob tõenäoliselt kaasa flumioksasiini ümberklassifitseerimise CLP-määruse IV lisas 2020. aasta lõpus või 2021. aasta alguses; arvestades, et selle ajani on flumioksasiin endiselt klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 1. veebruaril 2018. aastal esitas referentliikmesriik uusi teaduslikke andmeid arvesse võttes Euroopa Kemikaaliametile (ECHA) ettepaneku flumioksasiini ühtse klassifikatsiooni ja märgistuse kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008; arvestades, et 15. märtsil 2019. aastal võttis ECHA riskihindamise komitee vastu arvamuse, millega klassifitseeriti flumioksasiin 1B kategooria reproduktiivtoksilisest ainest ümber 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks; arvestades, et see toob tõenäoliselt kaasa flumioksasiini ümberklassifitseerimise CLP-määruse IV lisas 2020. aasta lõpus või 2021. aasta alguses; arvestades, et selle ajani on flumioksasiin endiselt klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks;

| P. | arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.6.5 ei saa toimeaineid heaks kiita, kui neil leitakse olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeaine, taimekaitseaine või sünergistiga kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on väheoluline, st vahendit kasutatakse suletud süsteemis või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning asjaomase toimeaine, taimekaitseaine või sünergisti jäägid toidul või söödal ei ületa vaikimisi väärtust, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (17) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.6.5 ei saa toimeaineid heaks kiita, kui neil leitakse olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad avaldada inimestele kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeaine, taimekaitseaine või sünergistiga kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on väheoluline, st vahendit kasutatakse suletud süsteemis või muudes tingimustes, mis välistavad kokkupuute inimestega, ning asjaomase toimeaine, taimekaitseaine või sünergisti jäägid toidul või söödal ei ületa vaikimisi väärtust, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 (17) artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt;

| Q. | arvestades, et flumioksasiini puhul kahtlustatakse endokriinseid häireid põhjustavate omaduste olemasolu alates 2014. aastast (18); arvestades, et kriteeriume, mille alusel tehakse kindlaks, kas aine on endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal määruse (EÜ) nr 1107/2009 tähenduses, on kohaldatud alates 20. oktoobrist 2018 (19); arvestades, et asjakohased suunised võeti vastu 5. juunil 2018 (20); arvestades, et komisjon volitas aga alles 4. detsembril 2019. aastal EFSAt hindama uute kriteeriumide alusel, kas flumioksasiinil on endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustavaid omadusi; arvestades, et selle hinnangu esitamise ajakava on endiselt ebaselge; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et flumioksasiini puhul kahtlustatakse endokriinseid häireid põhjustavate omaduste olemasolu alates 2014. aastast (18); arvestades, et kriteeriume, mille alusel tehakse kindlaks, kas aine on endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal määruse (EÜ) nr 1107/2009 tähenduses, on kohaldatud alates 20. oktoobrist 2018 (19); arvestades, et asjakohased suunised võeti vastu 5. juunil 2018 (20); arvestades, et komisjon volitas aga alles 4. detsembril 2019. aastal EFSAt hindama uute kriteeriumide alusel, kas flumioksasiinil on endokriinfunktsiooni potentsiaalselt kahjustavaid omadusi; arvestades, et selle hinnangu esitamise ajakava on endiselt ebaselge;

| R. | arvestades, et flumioksasiinil on suur biokontsentratsiooni oht ning see on väga mürgine vetikatele ja veetaimedele ning mõõdukalt mürgine vihmaussidele, mesilastele, kaladele ja veeselgrootutele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et flumioksasiinil on suur biokontsentratsiooni oht ning see on väga mürgine vetikatele ja veetaimedele ning mõõdukalt mürgine vihmaussidele, mesilastele, kaladele ja veeselgrootutele;

| S. | arvestades, et on vastuvõetamatu, et aine, mis praegu vastab mutageensete, kantserogeensete ja/või reproduktiivtoksiliste toimeainete piirkriteeriumitele ning mis tõenäoliselt vastab tulevikus piirkriteeriumitele ka endokriinfunktsiooni kahjustavate omaduste tõttu on liidus endiselt lubatud, seades ohtu rahvatervise ja keskkonna; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et on vastuvõetamatu, et aine, mis praegu vastab mutageensete, kantserogeensete ja/või reproduktiivtoksiliste toimeainete piirkriteeriumitele ning mis tõenäoliselt vastab tulevikus piirkriteeriumitele ka endokriinfunktsiooni kahjustavate omaduste tõttu on liidus endiselt lubatud, seades ohtu rahvatervise ja keskkonna;

| T. | arvestades, et taotlejatel on võimalik ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatsust, mis seisneb selles, et kui riskide ümberhindamist ei ole lõpule viidud, pikeneb toimeainete heakskiidu kehtivusaeg viivitamata automaatselt, ning selleks võivad taotlejad mittetäielike andmete esitamisega ning rohkemate erandite ja eritingimuste nõudmisega ümberhindamisprotsessi tahtlikult pikendada, mis põhjustab keskkonnale ja inimeste tervisele lubamatuid ohte, kuna selle aja jooksul jätkub kokkupuude ohtliku ainega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et taotlejatel on võimalik ära kasutada komisjoni töömeetoditega tekitatud automaatsust, mis seisneb selles, et kui riskide ümberhindamist ei ole lõpule viidud, pikeneb toimeainete heakskiidu kehtivusaeg viivitamata automaatselt, ning selleks võivad taotlejad mittetäielike andmete esitamisega ning rohkemate erandite ja eritingimuste nõudmisega ümberhindamisprotsessi tahtlikult pikendada, mis põhjustab keskkonnale ja inimeste tervisele lubamatuid ohte, kuna selle aja jooksul jätkub kokkupuude ohtliku ainega;

| U. | arvestades, et pärast komisjoni esialgset ettepanekut jätta heakskiit 2014. aastal pikendamata, tuginedes asjaolule, et flumioksasiin vastab 1B kategooria reproduktiivtoksiliste ainete piirkriteeriumidele, taotles taotleja nende piirkriteeriumide kohaldamisest erandit; arvestades, et erandi tegemiseks oli aga vaja välja töötada asjakohased hindamismeetodid, mida seni veel ei olnud, hoolimata asjaolust, et määrust (EÜ) nr 1107/2009 oli selleks ajaks kohaldatud kolm aastat, ning et seetõttu oli pikendamata jätmise protsess mitu aastat blokeeritud; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et pärast komisjoni esialgset ettepanekut jätta heakskiit 2014. aastal pikendamata, tuginedes asjaolule, et flumioksasiin vastab 1B kategooria reproduktiivtoksiliste ainete piirkriteeriumidele, taotles taotleja nende piirkriteeriumide kohaldamisest erandit; arvestades, et erandi tegemiseks oli aga vaja välja töötada asjakohased hindamismeetodid, mida seni veel ei olnud, hoolimata asjaolust, et määrust (EÜ) nr 1107/2009 oli selleks ajaks kohaldatud kolm aastat, ning et seetõttu oli pikendamata jätmise protsess mitu aastat blokeeritud;

| V. | arvestades, et oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta palus parlament komisjonil ja liikmesriikidel „tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega kategooriasse 1A või 1B, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin“; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et oma 13. septembri 2018. aasta resolutsioonis taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta palus parlament komisjonil ja liikmesriikidel „tagada, et määruse artikli 17 kohast heakskiidu kehtivusaja menetluslikku pikendamist menetluse kestel ei kasutata selliste toimeainete puhul, mis on mutageensed, kantserogeensed, reproduktiivtoksilised ja kuuluvad seega kategooriasse 1A või 1B, või nende toimeainete puhul, millel on endokriinfunktsiooni kahjustavad omadused ning mis kahjustavad inimesi või loomi, näiteks praegu niisugused ained nagu flumioksasiin, tiaklopriid, klorotoluroon ja dimoksüstrobiin“;

| W. | arvestades, et parlament oli ka juba flumioksasiini heakskiidu kehtivusaja eelmise pikendamise vastu, mida ta väljendas oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioonis (21), ning et komisjon ei ole suutnud sellele resolutsioonile veenvalt reageerida ega nõuetekohaselt tõendada, et uus pikendamine ei ületaks tema rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et parlament oli ka juba flumioksasiini heakskiidu kehtivusaja eelmise pikendamise vastu, mida ta väljendas oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioonis (21), ning et komisjon ei ole suutnud sellele resolutsioonile veenvalt reageerida ega nõuetekohaselt tõendada, et uus pikendamine ei ületaks tema rakendamisvolitusi;

| X. | arvestades, et pärast eelmist, 2019. aastal toimunud mitme toimeaine, sealhulgas flumioksasiini heakskiidu kehtivusaja pikendamist rakendusmääruse (EL) 2019/707 alusel on luba uuendatud või uuendamata jäetud 34 ainest ainult kaheksa aine puhul, samas kui kõnealuse komisjoni rakendusmääruse eelnõuga antakse taas pikendus 26 ainele, sh paljudele neist kolmandat või neljandat korda; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et pärast eelmist, 2019. aastal toimunud mitme toimeaine, sealhulgas flumioksasiini heakskiidu kehtivusaja pikendamist rakendusmääruse (EL) 2019/707 alusel on luba uuendatud või uuendamata jäetud 34 ainest ainult kaheksa aine puhul, samas kui kõnealuse komisjoni rakendusmääruse eelnõuga antakse taas pikendus 26 ainele, sh paljudele neist kolmandat või neljandat korda;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest sellega eiratakse ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab teravalt hukka pikad viivitused lubade uuendamisel ja endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kindlakstegemisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on arvamusel, et flumioksasiini heakskiidu kehtivusaja pikendamise otsus ei ole taas kooskõlas määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidega ja ei tugine ei tõenditele selle aine ohutu kasutamise kohta ega tõendatud pakilisele vajadusele kasutada toimeainet flumioksasiin liidus toiduainete tootmisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil rakendusmääruse eelnõu tagasi võtta ning esitada komiteele uue eelnõu, milles võetakse arvesse teaduslikke tõendeid kõikide kõnealuste ainete, eelkõige flumioksasiini kahjulike omaduste kohta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles esitama rakendusmääruste eelnõusid üksnes selliste ainete heakskiidu kehtivusaja pikendamise kohta, mille puhul teaduse hetkeseisu kohaselt ei ole alust eeldada, et komisjon teeb ettepaneku asjaomase toimeaine heakskiidu uuendamata jätmise kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil ainete heakskiit tagasi võtta, kui on tõendatud või põhjendatud kahtlus, et need ei vasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud ohutuskriteeriumidele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub liikmesriikidel tagada selliste toimeainete heakskiidu nõuetekohane ja õigeaegne ümberhindamine, mille puhul on nad andmeid esitavad liikmesriigid, ja tagada, et praegustele viivitustele leitakse võimalikult kiiresti tõhus lahendus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(2)  ELT L 67, 12.3.2015, lk 18.

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(4)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 183.

(5)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

(6)  Komisjoni 10. oktoobri 2002. aasta direktiiv 2002/81/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ flumioksasiini lisamisega toimeainete hulka (EÜT L 276, 12.10.2002, lk 28).

(7)  Komisjoni 18. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 844/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta) ette nähtud toimeainete heakskiidu pikendamise menetluse rakendamiseks vajalikud sätted (ELT L 252, 19.9.2012, lk 26).

(8)  ELT L 293, 11.11.2010, lk 48.

(9)  Komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1141/2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu (ELT L 322, 8.12.2010, lk 10).

(10)  Komisjoni 10. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/77/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses teatavate toimeainete I lisasse kuulumise lõppemise kuupäevadega (ELT L 293, 11.11.2010, lk 48).

(11)  Komisjoni 20. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1885, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2,4-D, atsibensolaar-S-metüüli, amitrooli, bentasooni, butüültsühalofopi, dikvaadi, esfenvaleraadi, famoksadooni, flumioksasiini, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), glüfosaadi, iprovalikarbi, isoproturooni, lambda-tsühalotriini, metalaksüül-M’i, metsulfuroon-metüüli, pikolinafeeni, prosulfurooni, pümetrosiini, püraflufeenetüüli, tiabendasooli, metüültifensulfurooni ja triasulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 276, 21.10.2015, lk 48).

(12)  Komisjoni 8. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/549, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete bentasooni, butüültsühalofopi, dikvaadi, famoksadooni, flumioksasiini, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), metalaksüül-M’i, pikolinafeeni, prosulfurooni, pümetrosiini, tiabendasooli ja metüültifensulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 95, 9.4.2016, lk 4).

(13)  Komisjoni 17. mai 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/841, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, Ampelomyces quisqualis’e tüve AQ 10, benalaksüüli, bentasooni, bifenasaadi, bromoksüniili, karfentrasoon-etüüli, kloroprofaami, tsüasofamiidi, desmedifaami, dikvaadi, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), etoksasooli, famoksadooni, fenamidooni, flumioksasiini, foraamsulfurooni, Gliocladium catenulatum’i tüve J1446, imasamoksi, isoksaflutooli, laminariini, metalaksüül-M-i, metoksüfenosiidi, milbemektiini, oksasulfurooni, pendimetaliini, fenmedifaami, pümetrosiini, S-metolakloori ja trifloksüstrobiini heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 125, 18.5.2017, lk 12).

(14)  Komisjoni 27. juuni 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/917, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, karvooni, kloroprofaami, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, dikvaadi, etefooni, etoprofossi, etoksasooli, famoksadooni, fenamidooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, Gliocladium catenulatum’i tüve J1446, isoksaflutooli, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metoksüfenosiidi, metribusiini, milbemektiini, oksasulfurooni, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, pümetrosiini ja S-metolakloori heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 163, 28.6.2018, lk 13).

(15)  Komisjoni 7. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/707, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, diurooni, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, S-metolakloori ja tebukonasooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 120, 8.5.2019, lk 16).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(18)  EFSA Journal, kd 12, nr 6, juuni 2014, „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate“ (Järeldused toimeaine flumioksasiini pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu kohta).

(19)  ELT L 101, 20.4.2018, lk 33.

(20)  EFSA Journal, kd 16, nr 6, juuni 2018, „Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009“ (Endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kindlakstegemine seoses määrustega (EL) nr 528/2012 ja (EÜ) nr 1107/2009).

(21)  Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni 7. mai 2019. aasta rakendusmääruse (EL) 2019/707 kohta, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete α-tsüpermetriini, beflubutamiidi, benalaksüüli, bentiavalikarbi, bifenasaadi, boskaliidi, bromoksüniili, kaptaani, tsüasofamiidi, desmedifaami, dimetoaadi, dimetomorfi, diurooni, etefooni, etoksasooli, famoksadooni, fenamifossi, flumioksasiini, fluoksastrobiini, folpeedi, foraamsulfurooni, formetanaadi, metalaksüül-M-i, metiokarbi, metribusiini, milbemektiini, Paecilomyces lilacinus’e tüve 251, fenmedifaami, fosmeedi, metüülpirimifossi, propamokarbi, protiokonasooli, S-metolakloori ja tebukonasooli heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0026).

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/58 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/58

---

P9_TA(2020)0198

Terviklik Euroopa lähenemine energia salvestamisele

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa tervikliku lähenemisviisi kohta energia salvestamisele (2019/2189(INI))

(2021/C 371/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 194,

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse ÜRO seitsmendat kestliku arengu eesmärki tagada taskukohane, usaldusväärne, säästev ja kaasaegne energia kõikidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO seitsmendat kestliku arengu eesmärki tagada taskukohane, usaldusväärne, säästev ja kaasaegne energia kõikidele,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2018. aasta teatist „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2018. aasta teatist „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2020. aasta teatist „Euroopa andmestrateegia“ (COM(2020)0066),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2019. aasta aruannet akusid käsitleva strateegilise tegevuskava rakendamise kohta: patareide ja akude strateegilise väärtusahela loomine Euroopas (COM(2019)0176), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2019. aasta aruannet akusid käsitleva strateegilise tegevuskava rakendamise kohta: patareide ja akude strateegilise väärtusahela loomine Euroopas (COM(2019)0176),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2019. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ (mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ) rakendamise ning selle keskkonnale ja siseturu toimimisele avalduva mõju kohta (COM(2019)0166), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2019. aasta aruannet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ (mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ) rakendamise ning selle keskkonnale ja siseturu toimimisele avalduva mõju kohta (COM(2019)0166),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2019. aasta järeldusi energiasüsteemide tuleviku kohta energialiidus, et tagada energiasüsteemi ümberkujundamine ning energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine aastaks 2030 ja pärast seda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2019. aasta järeldusi energiasüsteemide tuleviku kohta energialiidus, et tagada energiasüsteemi ümberkujundamine ning energia- ja kliimaeesmärkide saavutamine aastaks 2030 ja pärast seda,

| — | võttes arvesse Euroopa säästva ja aruka gaasitaristu algatust, mille käivitas nõukogu eesistujariik Rumeenia 1. ja 2. aprillil 2019 Bukarestis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa säästva ja aruka gaasitaristu algatust, mille käivitas nõukogu eesistujariik Rumeenia 1. ja 2. aprillil 2019 Bukarestis,

| — | võttes arvesse nõukogu eesistujariigi Austria poolt 17. ja 18. septembril 2018. aastal Linzis käivitatud vesiniku algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eesistujariigi Austria poolt 17. ja 18. septembril 2018. aastal Linzis käivitatud vesiniku algatust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/944 elektrienergia siseturu ühiste normide kohta ja millega muudetakse direktiivi 2012/27/EL (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/943, milles käsitletakse elektrienergia siseturgu (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (5), mis on praegu läbivaatamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (5), mis on praegu läbivaatamisel,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta direktiivi 2006/66/EÜ, mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 91/157/EMÜ (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 1. aprilli 2019. aasta infodokumenti „ELi toetus energia salvestamiseks“ (ülevaade nr 04/2019), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 1. aprilli 2019. aasta infodokumenti „ELi toetus energia salvestamiseks“ (ülevaade nr 04/2019),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni Hispaanias Madridis toimuva 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni Hispaanias Madridis toimuva 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni kliimamuutuste kohta – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni kooskõlas Pariisi kokkuleppega (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni kliimamuutuste kohta – Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni kooskõlas Pariisi kokkuleppega (13),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidus: aeg tegutseda! (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta Euroopa Liidus: aeg tegutseda! (14),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta resolutsiooni puhta energia alase innovatsiooni kiirendamise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta resolutsiooni puhta energia alase innovatsiooni kiirendamise kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni teema „Energiaturu uue korralduse suunas“ kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni teema „Energiaturu uue korralduse suunas“ kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni ELi kütte- ja jahutusstrateegia kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni ELi kütte- ja jahutusstrateegia kohta (17),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0130/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A9-0130/2020),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja komisjon on seadnud eesmärgiks saavutada ELis 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheide kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ja komisjon on seadnud eesmärgiks saavutada ELis 2050. aastaks kasvuhoonegaaside netonullheide kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega;

| B. | arvestades, et üleminek netonullheitega kasvuhoonegaaside heitkoguseid tekitavale majandusele nõuab taskukohast ja kulutõhusat energiasüsteemi ümberkujundamist peamiselt fossiilkütustel põhinevalt süsteemilt väga energiatõhusale kliimaneutraalsele ja taastuvenergial põhinevale süsteemile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üleminek netonullheitega kasvuhoonegaaside heitkoguseid tekitavale majandusele nõuab taskukohast ja kulutõhusat energiasüsteemi ümberkujundamist peamiselt fossiilkütustel põhinevalt süsteemilt väga energiatõhusale kliimaneutraalsele ja taastuvenergial põhinevale süsteemile;

| C. | arvestades, et taastuvad energiaallikad, nagu geotermiline energia, hüdro- ja biomassienergia, võivad anda baaskoormusvõimsuse, ning muud energiaallikad, nagu tuule- ja päikeseenergia, on vahelduvad ja muutlikud; arvestades, et muutlike taastuvate energiaallikate integreerimine elektrisüsteemi nõuab pakkumise ja nõudluse suuremat paindlikkust, et stabiliseerida elektrivõrk, vältida äärmuslikke hinnakõikumisi ning säilitada varustuskindlus ja energia taskukohasus; arvestades, et suurem paindlikkus eeldab suuremaid energiasalvestusseadmeid ELis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et taastuvad energiaallikad, nagu geotermiline energia, hüdro- ja biomassienergia, võivad anda baaskoormusvõimsuse, ning muud energiaallikad, nagu tuule- ja päikeseenergia, on vahelduvad ja muutlikud; arvestades, et muutlike taastuvate energiaallikate integreerimine elektrisüsteemi nõuab pakkumise ja nõudluse suuremat paindlikkust, et stabiliseerida elektrivõrk, vältida äärmuslikke hinnakõikumisi ning säilitada varustuskindlus ja energia taskukohasus; arvestades, et suurem paindlikkus eeldab suuremaid energiasalvestusseadmeid ELis;

| D. | arvestades, et eraldamise põhimõtet tuleb alati järgida; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eraldamise põhimõtet tuleb alati järgida;

| E. | arvestades, et 2017. aastal põhines ainult 22,7 % ELi 28 liikmesriigi energia lõpptarbimisest elektrienergial, arvestades, et 2018. aastal ei olnud üle 60 % ELi 28 liikmesriigi energiaallikate jaotusest ikka veel taastuvenergiapõhine; arvestades, et on oodata edasist elektrifitseerimist; arvestades, et komisjoni hinnangul peab EL olema 2050. aastaks võimeline salvestama kuus korda rohkem energiat kui praegu, et saavutada kasvuhoonegaaside netonullheide; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2017. aastal põhines ainult 22,7 % ELi 28 liikmesriigi energia lõpptarbimisest elektrienergial, arvestades, et 2018. aastal ei olnud üle 60 % ELi 28 liikmesriigi energiaallikate jaotusest ikka veel taastuvenergiapõhine; arvestades, et on oodata edasist elektrifitseerimist; arvestades, et komisjoni hinnangul peab EL olema 2050. aastaks võimeline salvestama kuus korda rohkem energiat kui praegu, et saavutada kasvuhoonegaaside netonullheide;

| F. | arvestades, et sektorite integreerimine täidab olulist osa energiasektori paindlikkuse ja tõhususe suurendamisel ning selle CO2 jalajälje vähendamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sektorite integreerimine täidab olulist osa energiasektori paindlikkuse ja tõhususe suurendamisel ning selle CO2 jalajälje vähendamisel;

| G. | arvestades, et keskkonnahoidlik gaas, nagu taastuvatest energiaallikatest elektrolüüsi abil toodetud gaas, pakub hooajaliselt suurt salvestusvõimsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et keskkonnahoidlik gaas, nagu taastuvatest energiaallikatest elektrolüüsi abil toodetud gaas, pakub hooajaliselt suurt salvestusvõimsust;

| H. | arvestades, et komisjon peaks uurima, kuidas saaks olemasoleval gaasitaristul olla roll energiasüsteemi CO2 heite vähendamisel, eelkõige seoses kasvuhoonegaaside energiasalvestusvõimsusega, näiteks ülekande- ja jaotustorustikud või hooajaline maa-alune ladustamine, et otsustada, millist sihtotstarbelist taristut või optimeeritud ja moderniseeritud olemasolevate võimsuste kasutamist on vaja; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjon peaks uurima, kuidas saaks olemasoleval gaasitaristul olla roll energiasüsteemi CO2 heite vähendamisel, eelkõige seoses kasvuhoonegaaside energiasalvestusvõimsusega, näiteks ülekande- ja jaotustorustikud või hooajaline maa-alune ladustamine, et otsustada, millist sihtotstarbelist taristut või optimeeritud ja moderniseeritud olemasolevate võimsuste kasutamist on vaja;

| I. | arvestades, et 2018. aastal asus liitium-ioonaku elementide üleilmsest tootmisvõimsusest ELis vaid 3 %, Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas aga 85 %; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2018. aastal asus liitium-ioonaku elementide üleilmsest tootmisvõimsusest ELis vaid 3 %, Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas aga 85 %;

| J. | arvestades, et akud ja muud detsentraliseeritud salvestusseadmed, näiteks hoorattad, ei teeni mitte ainult varustuskindluse eesmärki, vaid teenindavad ka majanduslikult teostatavaid elektrisõidukite kiire laadimise taristuid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et akud ja muud detsentraliseeritud salvestusseadmed, näiteks hoorattad, ei teeni mitte ainult varustuskindluse eesmärki, vaid teenindavad ka majanduslikult teostatavaid elektrisõidukite kiire laadimise taristuid;

| K. | arvestades, et pumpelektrijaamade arvele on jäänud rohkem kui 90 % ELi energiasalvestusvõimsusest; arvestades, et neil on praegu oluline roll energianõudluse ja -pakkumise tasakaalustamisel, suuremahulisel salvestamisel, millel on suur edasi-tagasi liikumise tõhusus, ning lühiajalise ja keskmise tähtajaga paindlikkuse võimaldamisel suures võimsusvahemikus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pumpelektrijaamade arvele on jäänud rohkem kui 90 % ELi energiasalvestusvõimsusest; arvestades, et neil on praegu oluline roll energianõudluse ja -pakkumise tasakaalustamisel, suuremahulisel salvestamisel, millel on suur edasi-tagasi liikumise tõhusus, ning lühiajalise ja keskmise tähtajaga paindlikkuse võimaldamisel suures võimsusvahemikus;

| L. | arvestades, et soojussalvestustehnoloogiad võivad pakkuda märkimisväärseid võimalusi energiasektori CO2 heite vähendamiseks, võimaldades soojuse või jahutuse salvestamist mitmeks kuuks, kasutades taastuvenergiat tööstuslike soojuspumpade kaudu ning kasutades biomassi, biogaasi või geotermilist energiat, samuti pakkudes paindlikkusteenuseid näiteks taastuvenergial põhinevale elektrisüsteemile; arvestades, et hästi isoleeritud hooneid, kaugküttevõrke ja spetsiaalseid salvestusseadmeid saab kasutada erineva kestusega hoiustamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et soojussalvestustehnoloogiad võivad pakkuda märkimisväärseid võimalusi energiasektori CO2 heite vähendamiseks, võimaldades soojuse või jahutuse salvestamist mitmeks kuuks, kasutades taastuvenergiat tööstuslike soojuspumpade kaudu ning kasutades biomassi, biogaasi või geotermilist energiat, samuti pakkudes paindlikkusteenuseid näiteks taastuvenergial põhinevale elektrisüsteemile; arvestades, et hästi isoleeritud hooneid, kaugküttevõrke ja spetsiaalseid salvestusseadmeid saab kasutada erineva kestusega hoiustamiseks;

| M. | arvestades, et energeetika modelleerimine, mida komisjon kasutab CO2 heite vähendamise viiside ja nendega seotud poliitikavalikute hindamiseks, on keskse tähtsusega, kuna see määrab kindlaks tulevased õigusaktid ja turukorralduse; arvestades, et praegune mudel alahindab märkimisväärselt energia salvestamise positiivset mõju ja seetõttu on seda vaja parandada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et energeetika modelleerimine, mida komisjon kasutab CO2 heite vähendamise viiside ja nendega seotud poliitikavalikute hindamiseks, on keskse tähtsusega, kuna see määrab kindlaks tulevased õigusaktid ja turukorralduse; arvestades, et praegune mudel alahindab märkimisväärselt energia salvestamise positiivset mõju ja seetõttu on seda vaja parandada;

| 1. | palub liikmesriikidel uurida põhjalikult oma energia salvestamise potentsiaali; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni üles töötama välja tervikliku energia salvestamise strateegia, et võimaldada üleminekut väga energiatõhusale ja taastuvenergial põhinevale majandusele, võttes arvesse kõiki olemasolevaid tehnoloogiaid ja turulähedast tehnoloogiat ning säilitades tehnoloogianeutraalse lähenemisviisi, et tagada võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni üles looma selle strateegia väljatöötamiseks kõiki asjaomaseid peadirektoraate hõlmavat rakkerühma, mis põhineks järgmise põhjalikul analüüsil:






  a) | CO2 jalajälg ja elutsükkel, võttes vajaduse korral arvesse vähemalt toorainete kaevandamist ja/või tootmist, sealhulgas inimõiguste ja tööstandardite aspekte, komponentide hankimist, tootmisprotsessi, transporti ja ringlussevõtu protsessi; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

CO2 jalajälg ja elutsükkel, võttes vajaduse korral arvesse vähemalt toorainete kaevandamist ja/või tootmist, sealhulgas inimõiguste ja tööstandardite aspekte, komponentide hankimist, tootmisprotsessi, transporti ja ringlussevõtu protsessi;

| b) | tehnoloogia energiamahutavus, võimsus, salvestamise kestus, kapitalikulud (Capex), tegevuskulud (Opex), energia edasi-tagasi liikumise ja muundamise tõhusus; |
| --- | --- |

b)

tehnoloogia energiamahutavus, võimsus, salvestamise kestus, kapitalikulud (Capex), tegevuskulud (Opex), energia edasi-tagasi liikumise ja muundamise tõhusus;

| c) | energiasüsteemi modelleerimine, mis hõlmab punktis b nimetatud asjakohaseid andmeid poliitikavalikute hindamiseks, kaasa arvatud tunnisisesed mõjud, et õigesti hinnata süsteemi praeguseid ja tulevasi paindlikkuse vajadusi ning salvestamise panust modelleerimisse; |
| --- | --- |

c)

energiasüsteemi modelleerimine, mis hõlmab punktis b nimetatud asjakohaseid andmeid poliitikavalikute hindamiseks, kaasa arvatud tunnisisesed mõjud, et õigesti hinnata süsteemi praeguseid ja tulevasi paindlikkuse vajadusi ning salvestamise panust modelleerimisse;

| d) | tööstuse, transpordi ja kodumajapidamiste energianõudlus; ning |
| --- | --- |

d)

tööstuse, transpordi ja kodumajapidamiste energianõudlus; ning

| e) | väikesemahulise salvestamise ja paindlikkuse võimalused piirkondlikul tasandil, samuti piiriülesed ühendused ja sektori integratsioon; |
| --- | --- |

e)

väikesemahulise salvestamise ja paindlikkuse võimalused piirkondlikul tasandil, samuti piiriülesed ühendused ja sektori integratsioon;

| f) | energia salvestamise tehnoloogiate panus kütteostuvõimetuse vastu võitlemisse; |
| --- | --- |

f)

energia salvestamise tehnoloogiate panus kütteostuvõimetuse vastu võitlemisse;

| 4. | on veendunud eelkõige selles, et sellises strateegias tuleks määrata kindlaks vajalikud meetmed piiriüleste ühenduse ja piiriülese koordineerimise parandamiseks, turule sisenemisel tekkiva regulatiivse koormuse vähendamiseks, kapitali, oskuste ja akutehnoloogiate tooraine paremini kättesaadavaks tegemiseks, et edendada Euroopa turu ja tööstuse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et kulutõhus üleminek väga energiatõhusale ja taastuvenergial põhinevale energiasüsteemile kliimaneutraalse majanduse jaoks nõuab hästi väljaarendatud ja arukat energiavõrku, täiustatud salvestus- ja paindlikkustehnoloogiat, varutootmist ja tarbimiskaja, et tagada pidev, taskukohane ja jätkusuutlik energiavarustus, samuti energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtte kohaldamist, taastuvate energiaallikate ulatuslikku kasutuselevõttu, tarbijate mõjuvõimu suurendamist ja moonutamata hinnasignaale; kutsub seetõttu komisjoni üles jätkama programmi „Euroopa horisont“ raames teadusuuringute toetamist salvestamise, sealhulgas uute ja tekkivate alternatiivsete tehnoloogiate valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnistab digiülemineku olulist rolli rohkem detsentraliseeritud ja integreeritud energiasüsteemi arendamisel ja lõppkokkuvõttes energiasüsteemi ümberkujundamise teokstegemisel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et üleminek kliimaneutraalsele majandusele ei tohi ohustada energiavarustuskindlust ega energia kättesaadavust; rõhutab salvestamise rolli, eriti eraldatud või saartel asuvate liikmesriikide energia puhul; rõhutab, et usaldusväärne energiavarustus, kulutõhusus ja energiasüsteemi ümberkujundamine peavad käima käsikäes; rõhutab lisaks, et energiatõhusus, arukad võrgud, osalemine ja jaotatud paindlikkusvõimalused, sealhulgas salvestamine, tugevdavad energiajulgeolekut; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et kooskõlas tehnoloogianeutraalsuse põhimõttega on oluline tagada kõigile energiasalvestuslahendustele võrdsed võimalused, et turujõud saaksid teha parimaid tehnoloogiavalikuid ja edendada innovatsiooni, ning et peamised tegurid, mis mõjutavad erinevate tehnoloogiliste lahenduste väljatöötamist, peaksid olema energiatarbimise, CO2 jalajälje ning tootmis-, kasutamis-, ringlussevõtu- ja dekomisjoneerimiskulude näitajad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et energiasüsteemi ümberkujundamise seisukohast üliolulistele taristu- või suurematele salvestamisprojektidele on kohalikul tasandil sageli tugev vastuseis ning nendes tekivad viivitused; kutsub liikmesriike üles aktiivselt ergutama avaliku sektori toetust kohalikul tasandil, näiteks üldsuse varajase osalemise kaudu, võimaldades kohalikel kogukondadel olla kaasatud, osaleda rahaliselt või saada hüvitist, ning tiheda koostöö kaudu sektorite vahel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab salvestamise kui tavavõrgu laiendamise alternatiivi potentsiaali; rõhutab taristu kooskõlastatud planeerimise tähtsust tulevase energiasüsteemi integreerimise strateegia osana, et saavutada kliimaneutraalne ja konkurentsivõimeline Euroopa majandus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab elektrituru direktiivi (EL) 2019/944 ja elektrituru määruse (EL) 2019/943 õigeaegset rakendamist; rõhutab, et energia salvestamine peaks olema riigi õigussüsteemis tehnoloogianeutraalse lähenemisviisi raames üheselt määratletud; juhib tähelepanu direktiivi kohaldamisalaga seotud ebakindlusele, eriti seoses „Power-to-X“ tehnoloogiate kaasamisega, ja kutsub seetõttu komisjoni üles andma selles küsimuses kiiresti juhiseid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil energiasüsteemi integreerimise strateegia raames luua kindel õiguslik alus gaasitaristu põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatele, et pakkuda energia salvestamise lahendusi kooskõlas liidu kliimaeesmärkide ja Pariisi kokkuleppega; |
| --- | --- |

12.

Regulatiivsed tõkked

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ühtsus ja vältima kehtivate õigusaktide kattumist Euroopa, riigi või piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et enamik liikmesriike nõuab, et salvestamisrajatiste käitajad, sealhulgas aktiivsed tarbijad maksaksid võrgutasusid või energiamakse ja muid makse kaks korda; on veendunud, et selle koormuse kaotamine tooks kaasa rohkemate energia salvestamise projektide kasutuselevõtu; kutsub komisjoni üles tegema oma tulevases ettepanekus energia maksustamise direktiivi läbivaatamise kohta vahet lõppkasutuse ja salvestamise või muundamise vahel ning töötama välja tõhusa maksusüsteemi, mis keelaks energia salvestamise projektidega seotud topeltmaksustamise; kutsub liikmesriike üles kaotama igasugust topeltmaksustamist, töötades välja tõhusad maksustamisskeemid ja kujundades ümber energia salvestamisega seotud tasud nii, et energia salvestamisest saadav ühiskondlik kasu kajastuks ja kõrvaldataks tõkked, mis takistavad energia salvestamise projektide turulepääsu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et kõigis erinevates energiakandjates salvestamise ning enne ja pärast arvestit asuvates salvestusseadmetes salvestamise suhtes tuleb kohaldada võrreldavat käsitlemist, et vältida ristsubsideerimise probleemi tekitamist võrgutariifidest või süsteemitasudest, maksudest ja lõivudest kõrvalehoidumisega; märgib, et praegu kannavad elektritarbijad suurema osa CO2 heite vähendamise rahalisest koormusest ja seetõttu on elektrienergia salvestamine kaudselt karistatav; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et ELi võrgueeskirjad ei käsitle tavaliselt energiasalvestusseadmeid, välja arvatud pumphüdroelektrijaamad, mis põhjustab nende erinevat käsitlemist eri liikmesriikides, eriti mis puudutab võrguühenduse nõudeid; on seisukohal, et see kujutab endast ebavõrdseid konkurentsitingimusi, mis takistab energiasalvestusseadmete elujõuliste ärimudelite väljatöötamist; kutsub komisjoni üles hõlbustama tööd võrguühenduse ühiste nõuete kehtestamiseks ja tegelema muude tõketega, mis takistavad salvestussüsteemide elektrituruga integreerimist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab kiiremas korras üleeuroopalisi energiavõrkusid (TEN-E) käsitleva määruse (18) läbivaatamist seoses abikõlblikkuse kriteeriumide ja elektritaristu kategooriatega, et paremini tegeleda energiasalvestusseadmete arendamisega enne ühishuviprojektide järgmise loetelu vastuvõtmist; nõuab kümneaastase võrgu arengukava koostamise protsessi põhjalikku reformimist, et integreerida energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte taristu kavandamisse, samuti paindlikkus, sektorite integreerimine ja piiriülesed ühendused; nõuab ühishuviprojekti staatuse andmise kriteeriumide kooskõlla viimist Pariisi kokkuleppe pikaajalise temperatuurieesmärgi ja ELi eesmärgiga saavutada 2050. aastal kliimaneutraalsus kõigi ühishuviprojektide loendisse kandideerivate projektide süstemaatilise kliimahindamise kaudu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles tunnistama kõigi paindlikkus- ja salvestustehnoloogiate otsustavat rolli, et tagada energiasüsteemi tõhus ümberkujundamine ning et pakkuda jätkuvalt suurt varustuskindlust ja süsteemi stabiilsust; rõhutab avalikku huvi uute salvestamisprojektide väljatöötamise ja olemasolevate projektide ajakohastamise vastu, mis peaks kajastuma lubade andmise kiires, prioriteetses ja ühtlustatud protsessis liikmesriikides; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib murega, et heakskiitmismenetlused riiklikul tasandil võtavad märkimisväärselt kauem aega kui ühishuviprojektide maksimumperioodid, mis on sätestatud TEN-E määruses; kutsub komisjoni üles käsitlema seda küsimust oma eelseisvas läbivaatamises mõjusa ja sünkroniseeritud jõustamismehhanismi kaudu ja tunnistama ülekaalukat avalikku huvi ühishuviprojektide vastu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab kahetsusväärseks teadusprojektide puudulikku turuleviimist programmi „Horisont 2020“ raames ja seda, et lõpuleviidud projektide suhtes pole võetud süstemaatiliselt järelmeetmeid ega levitatud uurimistöö tulemusi, ning väljendab heameelt selle üle, et programmi „Euroopa horisont“ raames kavatsetakse rohkem keskenduda turulähedastele tegevustele, säilitades samal ajal alusuuringute eesmärgi luua tulevikus programmi „Euroopa horisont“ raames turulähedaste tehnoloogiate ja projektide portaal, eelkõige Euroopa Innovatsiooninõukogu loomise kaudu; nõuab kommertskasutusele eelnevate hangete ulatuslikumat kasutamist; rõhutab, et tuleb tõhustada teadusuuringuid puhta, kestliku ja vähese CO2 heitega tehnoloogia, sealhulgas energia salvestamise valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et energia salvestamiseks kasutatavate keemiliste ainete jaoks on vaja rohkem uuringuid, samuti ülijuhtivuse alusuuringuid, mis peaksid kajastuma tulevases programmis „Horisont“; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib murega, et komisjoni keskkonna- ja energiaalase riigiabi suunistes aastateks 2014–2020 viidatakse energia salvestamise projektidele vaid kaudselt; märgib lisaks, et varem on salvestamisprojektidega seotud riigiabimeetmetest teatatud üllatavalt vähe; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles võtma riigiabi suuniste läbivaatamisel arvesse salvestamise olulist rolli energiasüsteemi ümberkujundamisel ja seda vastavalt käsitlema; kutsub komisjoni ka üles tagama, et uutes suunistes võetakse arvesse erinevate salvestustehnoloogiate kestlikkust ja tõhusust, panust võrgu stabiilsusesse ja kliimaneutraalsusesse; rõhutab lisaks, et mitteärilistele projektidele (nt teadusuuringutele) võiks teha riigiabi eeskirjadest erandi, et vältida ebatõhusat rahastamist ja konkurentsi moonutamist; rõhutab, et salvestamisvahendite käitamine turuväliste osalejate poolt piirdub juhtudega, kus puudub turuhuvi ja riigi reguleeriv asutus on teinud erandi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles tagama, et uutes suunistes võetaks arvesse erinevate salvestustehnoloogiate tõhusust ja panust võrgu stabiilsusesse, et vältida ebatõhusat rahastamist ja et turuväliste osalejate osalemine piirduks selliste juhtumite ja asjaoludega, millele viidatakse elektrituru direktiivi (EL) 2019/944 artiklites 36 ja 54; |
| --- | --- |

24.

Keemiline salvestamine (Power-to-X)

| 25. | rõhutab Power-to-X tehnoloogia olulist rolli energiasüsteemi integreerimise ning elektri- ja gaasisektori ühendamise peamise võimaldajana; rõhutab sellega seoses vesiniku, eriti saastevaba vesiniku, ning sünteetilise metaani ja biometaani suurt potentsiaali energia hooajalisel salvestamisel suurtes kogustes ja energiakandjana, energiamahukate tööstusharude kütuse ja lähteainena ning paljude transpordiliikide säästva kütusena; kutsub komisjoni üles jätkama vesinikupõhise majanduse arendamisega seotud teadus- ja arendustegevuse toetamist ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid Power-to-X tehnoloogia edasist laiendamist, eriti vesinikku käsitleva algatuse kui üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti toetamise kaudu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | märgib, et vesiniku kasutamine energia salvestamiseks ei ole suurte tootmiskulude tõttu veel konkurentsivõimeline; märgib lisaks nn rohelise ja sinise vesiniku kulude suurt erinevust; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on toetada saastevaba vesiniku kulude vähendamisega seotud meetmeid, et muuta see elujõuliseks ärimudeliks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et vesiniku ja maagaasi segamise standardid on liikmesriikides erinevad; kutsub komisjoni üles viima läbi hindamise ja töötama välja vesiniku selge taksonoomia ja selged standardid nii gaasivõrgu kui ka lõppkasutajate jaoks; juhib tähelepanu sellele, et neid standardeid tuleb kohandada lõppkasutajate kvaliteedivajadustele ja tehnoloogilisele suutlikkusele, võttes arvesse iga riigi eripära; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et elektri jõul gaasi tootmise teel toodetud vesinikku saab edasi töödelda muud liiki gaasideks, näiteks metanooliks ja ammoniaagiks, mida saab kasutada kütusena merendus- ja lennundussektoris, aga ka raskevedudel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et suur energiasalvestusvõimsus tuleneb olemasolevast gaasitaristust ning et need varad ja uusi gaasiallikaid, eelkõige saastevaba vesinikku kasutavad vahendid hõlbustaksid taastuvatest energiaallikatest toodetud elektri integreerimist; märgib sellega seoses vajadust käsitleda gaasi põhivõrguettevõtjate uue rolli küsimust, pidades silmas eraldamiseeskirju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles viima läbi põhjaliku mõjuhinnangu, kulude-tulude analüüsi ja kättesaadavuse analüüsi gaasitaristu moderniseerimise või uue spetsiaalse taristu ehitamise kohta, mis on oluline saastevaba vesiniku kasutamiseks, suurtes kogustes transportimiseks ja vesinikupõhise liikuvuse arendamiseks; tunnistab maa-aluste gaasihoidlate, näiteks tühjade koobaste või poormahutite potentsiaali; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et ELi poliitika peaks konkreetselt edendama innovatsiooni ning säästva energia salvestamise ja saastevaba vesiniku kasutuselevõttu; rõhutab vajadust tagada, et selliste energiaallikate nagu maagaasi kasutamine toimuks vaid üleminekul, pidades silmas eesmärki saavutada kliimaneutraalsus hiljemalt 2050. aastaks; tunnistab, et EL vajab vesinikku üha suuremates kogustes; rõhutab, et energia piisava koguse ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime tagamiseks tuleb vesiniku tootmise viise toetada; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles töötama välja saastevaba vesiniku ühtlustatud määratluse, tuginedes läbipaistvale metoodikale; nõuab lisaks nende gaaside päritolutunnistuste vastastikuse tunnustamise süsteemi loomist, tehes ettepaneku töötada välja ühine sertifitseerimissüsteem ja dokumenteerimissüsteem kogu väärtusahelas, näiteks ökomärgise väljaandmise kaudu; julgustab liikmesriike vähendama saastevaba ja/või vähese CO2-heitega vesiniku sertifitseerimise haldustõkkeid; kutsub komisjoni üles tagama, et tehnoloogiate ja energiakandjate ning imporditud süsiniku ja ELis toodetud süsiniku vahel on aus ja tõhus konkurents; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et praeguste gaasi siseturu eeskirjade kohaselt on ELi gaasitaristu ülekande- ja jaotusvõrguettevõtjatel lubatud maagaasi transportida üksnes reguleeritud tegevusena; kutsub komisjoni energiasüsteemi integreerimise strateegia kontekstis üles võimaldama käitajatel transportida vähese CO2-heitega gaase, nagu vesinik, biometaan ja sünteetiline metaan; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et kõigil turuosalistel peaks olema juurdepääs katseprojektides või tegelikke tingimusi jäljendavates laborites loodud eelistele ja stiimulitele taastuvenergiapõhise vesinikutootmise demonstreerimiseks; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde, et sünteetiliste keemiliste kandjate tootmine on mõistlik ainult taastuvenergia kasutamise korral; nõuab 2030. aasta taastuvenergia eesmärkide suurendamist põhjaliku mõjuhinnangu alusel; |
| --- | --- |

35.

Elektrokeemiline salvestamine

| 36. | on veendunud, et erinevatel akutehnoloogiatel, sealhulgas nendel, millel on ELis juba väljakujunenud väärtusahelad, on oluline roll stabiilse ja paindliku elektrivarustuse tagamisel; rõhutab, et akutehnoloogiad on üliolulised, et tagada ELi strateegiline autonoomia ja vastupanuvõime elektrivarustuse küsimuses; |
| --- | --- |

36.

| 37. | väljendab heameelt komisjoni jõupingutuste üle Euroopa akudele standardite loomisel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunnistab, et hästi toimivad kogumis- ja ringlussevõtukavad ning ringmajanduse põhimõtetega kooskõlas olevad suletud ahelaga protsessid on juba kasutusel mitmesuguste akutehnoloogiate puhul, eelkõige ELis asuvates mootorsõidukite ja tööstuslike akude väärtusahelates, nt pliid sisaldavate käivitusakude puhul, ning on arvamusel, et neid kavu võiks pidada akude ringlussevõtu tegevuskavaks; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et akude salvestuspotentsiaali kasutamiseks on peamine tegur juurdepääs elektri- ja paindlikkusturgudele; |
| --- | --- |

39.

| 40. | peab murettekitavaks, et ELi liitiumioonakude tootmise võimsus on väga väike ja sõltub väljastpoolt Euroopat tellitud tootmisest, mille läbipaistvus on piiratud; väljendab seetõttu heameelt Euroopa akuliidu ja akusid käsitleva strateegilise tegevuskava üle; nõuab nende laiendamist kõigile olemasolevatele akutehnoloogiatele; nõuab nende jätkuvat toetamist ja strateegilise tegevuskava rakendamise tugevdamist kooskõlas ringmajanduse, tööstusstrateegia ja kemikaalide käitlemise laiemate eesmärkidega; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni teadaande üle, et ta teeb strateegilise tegevuskava ja ringmajanduse toetuseks ettepaneku akusid käsitleva õigusakti kohta; nõuab sellega seoses akude olelusringi analüüsi, ringmajandust toetava disaini kasutuselevõttu, ohutut haldamist ja käitlemist elemenditootmises kasutatavate ohtlike ainete käsitsemisel ning sellise CO2 jalajälje märgise kasutuselevõttu, milles avaldatakse kõigi Euroopa turule lastavate akude väärtusahelate keskkonnamõju; rõhutab, et oluline on luua akude väärtusahelat ümbritsevad ökosüsteemid, et edendada tööstuse konkurentsivõimet ja kestlikkust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekuid akude ökodisaini nõuete kohta, et parandada nende ringlussevõetavust disaini alusel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tunneb muret ELi suure sõltuvuse pärast akude tootmiseks vajaliku tooraine impordist, sealhulgas allikatest, kus nende kaevandamisega kaasneb keskkonna seisundi halvenemine, tööstandardite rikkumine ja kohalikud konfliktid loodusvarade pärast; nõuab tungivalt, et komisjon käsitleks seda sõltuvust asjaomastes ELi strateegiates; rõhutab tooraine kestliku hankimise rolli ja omamaiste tooraineallikate potentsiaali ELis; on veendunud, et akude täiustatud ringlussevõtu kavad võiksid anda märkimisväärse osa ELis akude tootmiseks vajalikust toorainest; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tunnistab, et elektrisõidukite kasutatud akusid on võimalik korduskasutada energia salvestamiseks eramajades või suuremates akuüksustes; on mures, et patareisid ja akusid käsitlevas direktiivis on kasutatud akud liigitatud jäätmeteks sõltumata korduskasutamisest ning see võib korduskasutamist takistada; tunnistab, et korduskasutatud akusid ei tagastata nende kasutusea lõpus ringlussevõtuks ning et ohutusstandardeid ei kontrollita, kui akule antakse uus kasutusotstarve, millel on teistsugused omadused kui algselt kavandatud; kutsub komisjoni üles kohaldama ümberehitaja suhtes, kes aku uuesti turule toob, tootjavastutust, millega kaasnevad toimivus- ja ohutustagatised; kutsub komisjoni üles selgitama korduskasutatud akudega seotud laiendatud tootjavastutuse kavasid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunnistab, et elektrisõidukid ja nende akud võivad elektrisõidukite aruka laadimise taristu kaudu pakkuda võrgule paindlikkust osana jaotatavast tarbimiskajast, vähendades seeläbi energiasüsteemis vajadust varujaamade järele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni üles tegema patareisid ja akusid käsitleva direktiivi läbivaatamisel ja pärast mõju hindamist ettepanekuid kaugeleulatuvate eesmärkide kohta seoses kriitilise tähtsusega metallosadel põhinevate akude kogumise ja ringlussevõtuga; rõhutab vajadust edendada programmi „Euroopa horisont“ raames ringlussevõtu protsesside ja tehnoloogiate alast teadustegevust ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles töötama välja elektrisõidukite akude ümberpaigutamise suunised ja/või standardid, sealhulgas katsetamise ja liigitamise protsessid ning ohutusjuhised; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab vajadust toetada teadusuuringuid, oskusteavet ja oskusi, et edendada akude tootmist ELis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tunnistab, et ülemaailmne akupass võib arendada aku kestlikku väärtusahelat, mille puhul võetakse arvesse inimõigusi ja keskkonnamõju; peab mineraalide sertifitseerimist akude kestlike väärtusahelate tagamise oluliseks vahendiks; |
| --- | --- |

48.

Mehaaniline salvestamine

| 49. | märgib, et pumpelektrijaamadel on energia salvestamisel oluline roll; on mures, et EL ei kasuta täielikult ära selle CO2-neutraalse ja väga tõhusa energia salvestamise viisi kogu potentsiaali; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid otsima lisavõimalusi pumpelektrijaamade võimsuse suurendamiseks, võttes samal ajal arvesse olemasolevate ja uute hoidlate mitmeotstarbelist kasutamist; kutsub liikmesriike üles kõrvaldama kõik haldustakistused, mis neid projekte edasi lükkavad, ja pakkuma selles valdkonnas uuenduslikele lähenemisviisidele regulatiivset tuge; kutsub komisjoni üles pidama energiasüsteemi vajalikku ümberkujundamist esmatähtsaks, vaatama asjakohased õigusaktid põhjalikult läbi ja esitama vajaduse korral muudatusettepanekuid, vähendades seejuures keskkonnamõju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | märgib, et keskkonnakaitse tugevdamiseks võivad olemasolevate rajatiste uuendamine ja võimsuse suurendamise projektid olla paremad kui uued projektid; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tunnustab salvestustehnoloogiate, näiteks suruõhu, superkondensaatorite ja hoorataste panust paindlikkuse tagamisse; tunnistab Euroopa hoorattatehnoloogia olulisust energia salvestamisel ja sageduse reguleerimisel; rõhutab asjaolu, et see tehnoloogia on asjakohane salvestamis- ja reguleerimisvahend arukate võrkude või võrgu strateegiliseks arendamiseks; |
| --- | --- |

52.

Soojuse salvestamine

| 53. | peab soojuse salvestamist (nt suuremahulised katlad) ja kaugkütet tihedalt asustatud piirkondades väga tõhusaks energia salvestamise vahendiks, mis tagab vajaliku paindlikkuse, et integreerida suurem osa vahelduvatest taastuvatest energiaallikatest ning tööstusprotsesside ja teenindussektori heitsoojusest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama ja arendama väga energiatõhusaid kaugküttevõrkusid; kutsub komisjoni lisaks üles võtma küttetaristut ja soojuse salvestamist arvesse nii Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO-E) kui ka Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku (ENTSO-G) kümneaastase võrgu arengukava väljatöötamisel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on veendunud, et soojuse salvestamine põhjaveekihtides, eriti seoses geotermiliste allikate kasutamisega, võib olla linnastumata ja tööstusaladel uuenduslik vahend; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama nende lahenduste uurimist ja arendamist ning rakendama suuremahulisi katsejaamu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tunnistab, et paindlik koostootmine pakub tulevikku suunatud integreeritud energiasalvestuslahendust elektrivõrkude paindlikkuse ja soojusvarustuse tõhususe tagamiseks tänu soojuse salvestamisele, millega eraldatakse elektritootmine kütte tarbimisest; kutsub liikmesriike üles uurima edasi sektorite integreerimist, arukaid energiasüsteeme ja näiteks andmekeskustest, tööstusaladelt või metroosüsteemidest pärit üleliigse soojuse kasutamist; kutsub komisjoni üles edendama soojuse salvestamise uuenduslikke kontseptsioone, näiteks elektrienergia salvestamine soojuse abil ja jää hoiustamine; |
| --- | --- |

55.

| 56. | väljendab heameelt asjaolu üle, et kaugkütte- ja kaugjahutusvõrgud on läbivaadatud Euroopa ühendamise rahastu määruse alusel rahastamiskõlblikud, ning nõuab nende lisamist võimalike ühishuviprojektidena TEN-E määruse alusel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on arvamusel, et tehnoloogianeutraalsuse põhimõtte kohaselt tuleks soojusenergia salvestamise tehnoloogiaid edendada, et parandada nende jõudlust, töökindlust ja integreerimist olemasolevate jaotatava energia süsteemidega; usub, et soojuse salvestamise tehnoloogia arendamine ja turule laskmine võib pakkuda võimalusi ühisprojektide loomiseks, et soodustada riikide energiapartnerlust; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tunnistab energiatõhusate hoonete salvestuspotentsiaali tõhusalt salvestava massi, termiliste või massiivsete hooneosade ning külma või sooja vee hoidmise kaudu; kutsub komisjoni üles hoogustama oma tulevases renoveerimislaine strateegias energiatõhusat renoveerimist ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid oma pikaajalisi renoveerimisstrateegiaid, võttes samas arvesse hoonete salvestuspotentsiaali; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni üles kaaluma tulevases energiasüsteemi integreerimise strateegias soojuse salvestamise ja küttetaristu rolli energiasüsteemi paindlikkuse suurendamisel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub liikmesriike üles kaaluma oma riiklikes energia- ja kliimakavades energiasüsteemide ümberkujundamisel väga energiatõhusaks ja taastuvenergial põhinevaks majanduseks integreeritud energiasüsteemidele tugineva lähenemisviisi osana kõiki kestlikke ja kulutõhusaid salvestustehnoloogiaid ja paindlikkuse võimalusi, sealhulgas neid, mis põhinevad küttel; |
| --- | --- |

60.

Detsentraliseeritud salvestamine – aktiivsete tarbijate roll

| 61. | on seisukohal, et koduakud, kodune soojuse salvestamine, sõidukite võrku ühendamise tehnoloogia, kodude arukad energiasüsteemid, tarbimiskaja ja sektorite integreerimine aitavad vähendada tarbimise tippkoormusi, tagavad paindlikkuse ning mängivad üha olulisemat rolli energiavõrgu tõhususe ja integreerituse tagamisel; on seisukohal, et selle saavutamise peamised eeldused on uute seadmete varane standardimine, tarbijate teavitamine ja tarbijaandmete läbipaistvus ning hästi toimivad elektriturud, mis pakuvad tarbijatele hõlpsat juurdepääsu; rõhutab lisaks, et aktiivsete tarbijate ja kodanike energiakogukondadel on energiasüsteemi ümberkujundamise protsessis aktiivne roll, ning leiab, et neid tuleks piisavalt edendada; |
| --- | --- |

61.

| 62. | märgib, et erakasutajatele on vastumeelne anda oma sõiduki akusid salvestusteenuste jaoks, isegi kui see on tehniliselt teostatav; väljendab sellega seoses heameelt direktiivis (EL) 2019/944 (elektrituru direktiiv) tarbijatele pakutavate paindlikkusstiimulite üle ning kutsub liikmesriike üles tagama asjakohaste sätete kiire ja tõhus rakendamine; rõhutab, et sõidukite võrku ühendamise tehnoloogia laiaulatuslik kasutuselevõtt turul nõuab suuremat koostalitlusvõimet ja seetõttu kogu ELi hõlmavaid ühtseid norme või standardeid, millega kõrvaldatakse paljud takistused, sealhulgas haldus-, õigus- ja maksutõkked; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tunnistab aktiivsete tarbijate panust süsteemi paindlikkuse tagamisse, näiteks detsentraliseeritud ja väikesemahuliste energiasalvestuslahenduste kaudu, ning lõppkokkuvõttes kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisse; kutsub liikmesriike üles toetama kodanike osalemist energiasüsteemis (nt akusalvestustehnoloogiate maksusoodustuste kaudu) ja kõrvaldama takistused, mis ei lase tarbijatel ise elektrit toota või enda toodetud elektrit tarbida või salvestada või seda turul müüa; kutsub komisjoni üles jälgima hoolikalt elektrituru direktiivi ja direktiivi (EL) 2018/2001 (taastuvenergia direktiivi) nõuetekohast rakendamist seoses nende artiklitega, millega kehtestatakse tootvate tarbijate ja energiakogukondade õigusraamistik; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et detsentraliseeritud salvestamine on nõudluse juhtimise oluline osa; rõhutab elektrisõidukite akude rolli võrgu paindlikkuse pakkumisel aruka laadimise ja sõidukite ühendamise (vehicle-to-X) teenuste kaudu; kutsub komisjoni üles looma tugiraamistiku, millega tagatakse, et elektrisõidukite tootjad, laadimistarkvara ja laadimisjaamad võimaldavad selliste teenuste osutamise funktsiooni, ning saavutama läbivaadatud alternatiivkütuste direktiivi raames täieliku koostalitlusvõime; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  ELT L 158, 14.6.2019, lk 125.

(2)  ELT L 158, 14.6.2019, lk 54.

(3)  ELT L 328, 21.12.2018, lk 82.

(4)  ELT L 115, 25.4.2013, lk 39.

(5)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

(6)  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

(7)  ELT L 266, 26.9.2006, lk 1.

(8)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(9)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0078.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0079.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0217.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0438.

(15)  ELT C 463, 21.12.2018, lk 10.

(16)  ELT C 204, 13.6.2018, lk 23.

(17)  ELT C 204, 13.6.2018, lk 35.

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/68

---

P9_TA(2020)0199

Üleeuroopalise energiataristu suuniste muutmine

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon üleeuroopalise energiataristu suuniste muutmise kohta (2020/2549(RSP))

(2021/C 371/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrust (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010, (2)

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel 17. aprillil 2019. aastal vastu võetud seisukohta (3) eesmärgiga muuta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, ning oma nõudmist vaadata Euroopa Liidu praeguste kliima- ja energiaeesmärkide valguses läbi üleeuroopalise energiavõrgu määrus (EL) nr 347/2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel 17. aprillil 2019. aastal vastu võetud seisukohta (3) eesmärgiga muuta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, ning oma nõudmist vaadata Euroopa Liidu praeguste kliima- ja energiaeesmärkide valguses läbi üleeuroopalise energiavõrgu määrus (EL) nr 347/2013,

| — | võttes arvesse nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsust (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsust (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, (4)

| — | võttes arvesse oma 4. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni Saksamaal Bonnis toimuva 2017. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP23) kohta, (5) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni Saksamaal Bonnis toimuva 2017. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP23) kohta, (5)

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Puhas planeet kõigi jaoks: Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Puhas planeet kõigi jaoks: Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Poolas Katowices toimuva 2018. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP24) kohta, (6) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni Poolas Katowices toimuva 2018. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP24) kohta, (6)

| — | võttes arvesse seadusandlikku paketti „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse seadusandlikku paketti „Puhas energia kõikidele eurooplastele“,

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni Hispaanias Madridis toimuva 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta, (7) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni Hispaanias Madridis toimuva 2019. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP25) kohta, (7)

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldusi, milles kinnitatakse eesmärk saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne Euroopa Liit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 12. detsembri 2019. aasta järeldusi, milles kinnitatakse eesmärk saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalne Euroopa Liit,

| — | võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta, (8) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. novembri 2019. aasta resolutsiooni kliima- ja keskkonnaalase hädaolukorra kohta, (8)

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga energialaenude andmise kriteeriume, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga energialaenude andmise kriteeriume,

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 172, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 172,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust üleeuroopalise energiataristu suuniste läbivaatamise kohta (O-000012/2020 – B9-0008/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust üleeuroopalise energiataristu suuniste läbivaatamise kohta (O-000012/2020 – B9-0008/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et määrusega (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta (üleeuroopalise energiavõrgu määrus) kehtestatakse eeskirjad üleeuroopalise energiavõrgu õigeaegse arendamise ja koostalitluse kohta, et saavutada liidu energiapoliitika eesmärgid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määrusega (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta (üleeuroopalise energiavõrgu määrus) kehtestatakse eeskirjad üleeuroopalise energiavõrgu õigeaegse arendamise ja koostalitluse kohta, et saavutada liidu energiapoliitika eesmärgid;

| B. | arvestades, et üleeuroopalise energiavõrgu määruses määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristu esmatähtsad koridorid ja valdkonnad, samuti antakse selles suuniseid ühishuviprojektide valimiseks; arvestades, et üleeuroopalise energiavõrgu määruses nähakse ette, et ühishuviprojekte võib rahastada Euroopa ühendamise rahastust ning et nende toetamiseks on vaja suuremat läbipaistvust ning ühtseid loamenetlusi ja konkreetset regulatiivset lähenemisviisi, mis võimaldaks kasutada kulude riikide vahel jaotamise mehhanismi ja stiimuleid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üleeuroopalise energiavõrgu määruses määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristu esmatähtsad koridorid ja valdkonnad, samuti antakse selles suuniseid ühishuviprojektide valimiseks; arvestades, et üleeuroopalise energiavõrgu määruses nähakse ette, et ühishuviprojekte võib rahastada Euroopa ühendamise rahastust ning et nende toetamiseks on vaja suuremat läbipaistvust ning ühtseid loamenetlusi ja konkreetset regulatiivset lähenemisviisi, mis võimaldaks kasutada kulude riikide vahel jaotamise mehhanismi ja stiimuleid;

| C. | arvestades, et esimene ühishuviprojektide loend esitati 2013. aastal komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1391/2013 ja see sisaldas 248 ühishuviprojekti, teine loend esitati komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/89 ja see sisaldas 195 ühishuviprojekti ning kolmas loend, mis koosnes 173 ühishuviprojektist, esitati komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/540; arvestades, et 31. oktoobril 2019 kiitis komisjon heaks neljanda loendi, mis sisaldab 151 ühishuviprojekti; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et esimene ühishuviprojektide loend esitati 2013. aastal komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1391/2013 ja see sisaldas 248 ühishuviprojekti, teine loend esitati komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2016/89 ja see sisaldas 195 ühishuviprojekti ning kolmas loend, mis koosnes 173 ühishuviprojektist, esitati komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/540; arvestades, et 31. oktoobril 2019 kiitis komisjon heaks neljanda loendi, mis sisaldab 151 ühishuviprojekti;

| D. | arvestades, et parlamendi 17. aprilli 2019. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa ühendamise rahastut aastatel 2021–2027 käsitleva määruse ettepaneku kohta) peegeldab kaasseadusandjate esialgset kokkulepet, mille kohaselt peaks komisjon hindama üleeuroopalise energiavõrgu määruse tulemuslikkust ja kooskõla teiste poliitikavaldkondadega, et võtta muu hulgas arvesse liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke, ELi pikaajalist kohustust süsinikuheidet vähendada ning energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet; arvestades, et see hinnang tuleks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitada 31. detsembriks 2020; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et parlamendi 17. aprilli 2019. aasta esimese lugemise seisukoht (Euroopa ühendamise rahastut aastatel 2021–2027 käsitleva määruse ettepaneku kohta) peegeldab kaasseadusandjate esialgset kokkulepet, mille kohaselt peaks komisjon hindama üleeuroopalise energiavõrgu määruse tulemuslikkust ja kooskõla teiste poliitikavaldkondadega, et võtta muu hulgas arvesse liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke, ELi pikaajalist kohustust süsinikuheidet vähendada ning energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet; arvestades, et see hinnang tuleks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitada 31. detsembriks 2020;

| E. | arvestades, et üleeuroopalise energiavõrgu määrus võeti vastu enne Pariisi kokkulepet, mis sisaldab kohustust hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuritõusu hoidmiseks 1,5 oC piires võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üleeuroopalise energiavõrgu määrus võeti vastu enne Pariisi kokkulepet, mis sisaldab kohustust hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi temperatuuritõusu hoidmiseks 1,5 oC piires võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega;

| F. | arvestades, et pärast üleeuroopalise energiavõrgu määruse vastuvõtmist 2013. aastal on mitu asjaolu liidu energiapoliitika konteksti tunduvalt muutnud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast üleeuroopalise energiavõrgu määruse vastuvõtmist 2013. aastal on mitu asjaolu liidu energiapoliitika konteksti tunduvalt muutnud;

| G. | arvestades, et energial on kliimaneutraalsele majandusele üleminekul tähtis roll, ning arvestades, et seetõttu on vaja jätkata jõupingutusi energiasüsteemi süsinikuheite vähendamiseks, et võimaldada liidul saavutada hiljemalt 2050. aastaks CO2-neutraalsus, kusjuures samal ajal tuleb toetada üleminekut teistes sektorites ja vastata suurenenud elektrinõudlusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et energial on kliimaneutraalsele majandusele üleminekul tähtis roll, ning arvestades, et seetõttu on vaja jätkata jõupingutusi energiasüsteemi süsinikuheite vähendamiseks, et võimaldada liidul saavutada hiljemalt 2050. aastaks CO2-neutraalsus, kusjuures samal ajal tuleb toetada üleminekut teistes sektorites ja vastata suurenenud elektrinõudlusele;

| H. | arvestades, et kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks vajab liit ajakohast, hästi toimivat energiataristut, mis on tulevikukindel ja kulutõhus ning tagab energiavarustuskindluse, sealhulgas on vaja mitmekesistada tarneteid, allikaid ja tarnijaid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kliima- ja energiaeesmärkide saavutamiseks ning aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks vajab liit ajakohast, hästi toimivat energiataristut, mis on tulevikukindel ja kulutõhus ning tagab energiavarustuskindluse, sealhulgas on vaja mitmekesistada tarneteid, allikaid ja tarnijaid;

| I. | arvestades, et üleeuroopalise energiavõrgu määruses määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristu prioriteedid, mida tuleb liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamiseks järgida, ning samuti nähakse ette ühishuviprojektid, mis on nende prioriteetide saavutamiseks vajalikud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et üleeuroopalise energiavõrgu määruses määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristu prioriteedid, mida tuleb liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamiseks järgida, ning samuti nähakse ette ühishuviprojektid, mis on nende prioriteetide saavutamiseks vajalikud;

| J. | arvestades, et esmatähtsad koridorid, prioriteetsed valdkonnad ja abikõlblikkuse kriteeriumid peaksid olema kooskõlas energiasüsteemi arenguga ning alati ka liidu poliitiliste prioriteetidega, eelkõige CO2 heite vähendamise pikema perspektiiviga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et esmatähtsad koridorid, prioriteetsed valdkonnad ja abikõlblikkuse kriteeriumid peaksid olema kooskõlas energiasüsteemi arenguga ning alati ka liidu poliitiliste prioriteetidega, eelkõige CO2 heite vähendamise pikema perspektiiviga;

| K. | arvestades, et asjakohase taristu kasutuselevõtt peaks toimuma kooskõlas energiatõhususe poliitikaga, et aidata saavutada liidu eesmärke ja sihte võimalikult kulutõhusalt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et asjakohase taristu kasutuselevõtt peaks toimuma kooskõlas energiatõhususe poliitikaga, et aidata saavutada liidu eesmärke ja sihte võimalikult kulutõhusalt;

| L. | arvestades, et parlament nõudis oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, et üleeuroopalise energiavõrgu suunised vaadataks läbi enne järgmise ühishuviprojektide loendi vastuvõtmist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et parlament nõudis oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioonis Euroopa rohelise kokkuleppe kohta, et üleeuroopalise energiavõrgu suunised vaadataks läbi enne järgmise ühishuviprojektide loendi vastuvõtmist;

| 1. | peab kiiduväärseks Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises avaldatud otsust, et üleeuroopalise energiavõrgu suunised vaadatakse läbi 2020. aastal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub, et komisjon esitaks hiljemalt 2020. aasta lõpuks ettepaneku üleeuroopalise energiavõrgu suuniste läbivaatamise kohta ning võtaks selles arvesse eelkõige liidu 2030. aasta energia- ja kliimaeesmärke, ELi pikaajalist süsinikuheite vähendamise kohustust ning energiatõhususe esikohale seadmise põhimõtet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub, et komisjon esitaks 2020. aasta lõpuks ka üleminekusuunised Euroopa ühendamise rahastu raames tehtavate kulutuste kohta ja ühishuviprojektide valimise kohta viiendasse loendisse, eesmärgiga tagada, et nii kulutused kui ka projektide valimine on kooskõlas Pariisi kokkuleppe alusel võetud kohustustega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et ühishuviprojektidele vastava staatuse andmise kriteeriumid, mis on sätestatud üleeuroopalise energiavõrgu suunistes, peavad olema kooskõlas liidu kliima- ja energiaeesmärkidega, sealhulgas 2050. aasta kliimaneutraalsuse eesmärgiga, nagu on osutatud ka Euroopa Ülemkogu 2019. aasta detsembri järeldustes, ning energialiidu kõigi viie mõõtmega, sealhulgas taskukohasuse eesmärgiga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 115, 25.4.2013, lk 39.

(2)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0420.

(4)  ELT L 282, 19.10.2016, lk 1.

(5)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 70.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0430.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0079.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0078.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0005.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/71

---

P9_TA(2020)0200

ELi ja Uus-Meremaa vahel läbiräägitava lepingu sõlmimine isikuandmete vahetamise kohta võitluseks raske kuritegevuse ja terrorismiga

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi soovituse kohta nõukogule ja komisjonile seoses Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahel läbiräägitava lepingu sõlmimisega, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga (COM(2019)0551 – 2020/2048(INI))

(2021/C 371/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni soovitust võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga (COM(2019)0551), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni soovitust võtta vastu nõukogu otsus, millega antakse luba alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga (COM(2019)0551),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. mai 2020. aasta otsust, millega antakse luba alustada Uus-Meremaaga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. mai 2020. aasta otsust, millega antakse luba alustada Uus-Meremaaga läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu üle, mis käsitleb isikuandmete vahetamist Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“) ja eriti selle artikleid 2, 6, 7, 8 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „harta“) ja eriti selle artikleid 2, 6, 7, 8 ja 47,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 6, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 16 ja 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 6, ning Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 16 ja 218,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (ETS nr 108) ja isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli, mis käsitleb järelevalveasutusi ja andmete piiriülest liikumist (ETS nr 181), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni (ETS nr 108) ja isikuandmete automatiseeritud töötlemisel isiku kaitse konventsiooni 8. novembri 2001. aasta lisaprotokolli, mis käsitleb järelevalveasutusi ja andmete piiriülest liikumist (ETS nr 181),

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust 1/2020 läbirääkimisvolituste kohta isikuandmete vahetamist käsitleva rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks Europoli ja Uus-Meremaa õiguskaitseasutuste vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust 1/2020 läbirääkimisvolituste kohta isikuandmete vahetamist käsitleva rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks Europoli ja Uus-Meremaa õiguskaitseasutuste vahel,

| — | võttes arvesse Europoli 2019. aasta aruannet terrorismi olukorra ja suundumuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 2019. aasta aruannet terrorismi olukorra ja suundumuste kohta,

| — | võttes arvesse Christchurchi üleskutset, mille võtsid vastu Uus-Meremaa, Prantsusmaa, Euroopa Komisjon, tehnoloogiaettevõtted ja teised, et kõrvaldada internetist terroristlik ja vägivaldne äärmuslik sisu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Christchurchi üleskutset, mille võtsid vastu Uus-Meremaa, Prantsusmaa, Euroopa Komisjon, tehnoloogiaettevõtted ja teised, et kõrvaldada internetist terroristlik ja vägivaldne äärmuslik sisu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 4,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0131/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0131/2020),

| A. | arvestades, et määrusega (EL) 2016/794 lubatakse edastada isikuandmeid kolmanda riigi pädevale asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile, kui edastamine on vajalik Europoli ülesannete täitmiseks, võttes aluseks komisjoni piisava kaitse otsuse vastavalt direktiivile (EL) 2016/680, ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu, millega nähakse ette piisavad turvameetmed, mis võtavad arvesse eraisikute eraelu puutumatust, põhiõiguste ja -vabaduste kaitset, või enne 1. maid 2017 sõlmitud koostöölepingud, mis võimaldavad isikuandmeid vahetada, ning erandjuhtudel konkreetse juhtumi piires, määruse (EL) 2016/794 artikli 25 lõikes 5 sätestatud rangetel tingimustel ja eeldusel, et tagatud on piisavad turvameetmed; rõhutab, et lepingus tuleb täielikult austada hartas tunnustatud põhiõigusi ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määrusega (EL) 2016/794 lubatakse edastada isikuandmeid kolmanda riigi pädevale asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile, kui edastamine on vajalik Europoli ülesannete täitmiseks, võttes aluseks komisjoni piisava kaitse otsuse vastavalt direktiivile (EL) 2016/680, ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu, millega nähakse ette piisavad turvameetmed, mis võtavad arvesse eraisikute eraelu puutumatust, põhiõiguste ja -vabaduste kaitset, või enne 1. maid 2017 sõlmitud koostöölepingud, mis võimaldavad isikuandmeid vahetada, ning erandjuhtudel konkreetse juhtumi piires, määruse (EL) 2016/794 artikli 25 lõikes 5 sätestatud rangetel tingimustel ja eeldusel, et tagatud on piisavad turvameetmed; rõhutab, et lepingus tuleb täielikult austada hartas tunnustatud põhiõigusi ja põhimõtteid;

| B. | arvestades, et rahvusvahelised lepingud, mis võimaldavad Europolil ja kolmandatel riikidel teha koostööd ja vahetada isikuandmeid, peaksid järgima hartaga tunnustatud põhiõigusi, eriti artikleid 2, 6, 7, 8 ja 47, ning ELi toimimise lepingu artiklit 16, ja järgima seepärast eesmärgikohasuse põhimõtet ning andmetele juurdepääsu ja andmete parandamise õigusi; arvestades, et neile lepingutele tuleb kohaldada sõltumatu ametiasutuse järelevalvet, mis on hartas eraldi määratletud, ning need peaksid olema vajalikud ja proportsionaalsed Europoli ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvusvahelised lepingud, mis võimaldavad Europolil ja kolmandatel riikidel teha koostööd ja vahetada isikuandmeid, peaksid järgima hartaga tunnustatud põhiõigusi, eriti artikleid 2, 6, 7, 8 ja 47, ning ELi toimimise lepingu artiklit 16, ja järgima seepärast eesmärgikohasuse põhimõtet ning andmetele juurdepääsu ja andmete parandamise õigusi; arvestades, et neile lepingutele tuleb kohaldada sõltumatu ametiasutuse järelevalvet, mis on hartas eraldi määratletud, ning need peaksid olema vajalikud ja proportsionaalsed Europoli ülesannete täitmiseks;

| C. | arvestades, et Europoli programmdokumendis aastateks 2020–2022 (6) rõhutatakse, et kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) tegevusi ei ole võimalik täielikult ja edukalt rakendada, eelkõige operatiivtasandil, ilma tiheda partnerluseta kolmandate riikide ja organisatsioonidega; arvestades, et EL ja Uus-Meremaa mõistavad üleilmseid turvaprobleeme sarnaselt ning nende lähenemisviis selles valdkonnas on samalaadne; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Europoli programmdokumendis aastateks 2020–2022 (6) rõhutatakse, et kuritegevusega seotud ohte käsitleva valdkondadevahelise Euroopa platvormi (EMPACT) tegevusi ei ole võimalik täielikult ja edukalt rakendada, eelkõige operatiivtasandil, ilma tiheda partnerluseta kolmandate riikide ja organisatsioonidega; arvestades, et EL ja Uus-Meremaa mõistavad üleilmseid turvaprobleeme sarnaselt ning nende lähenemisviis selles valdkonnas on samalaadne;

| D. | arvestades, et Europol ja Uus-Meremaa politsei on juba sisse seadnud tõhustatud koostöö raamistiku vastavalt töökorraldusele ja vastastikuse mõistmise memorandumile, mis mõlemad kirjutati alla 2019. aastal ja mis võimaldavad Uus-Meremaa politseil kasutada turvalist teabevahetusvõrku (SIENA) ja lähetada oma alaline kontaktametnik Europoli peakorterisse Haagis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Europol ja Uus-Meremaa politsei on juba sisse seadnud tõhustatud koostöö raamistiku vastavalt töökorraldusele ja vastastikuse mõistmise memorandumile, mis mõlemad kirjutati alla 2019. aastal ja mis võimaldavad Uus-Meremaa politseil kasutada turvalist teabevahetusvõrku (SIENA) ja lähetada oma alaline kontaktametnik Europoli peakorterisse Haagis;

| E. | arvestades, et Europol on varem juba sõlminud mitu isikuandmete vahetamist käsitlevat operatiivkokkulepet kolmandate riikidega; arvestades, et 2018. aastal alustas Euroopa Liit sellel teemal läbirääkimisi kaheksa Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riigiga (Türgi, Iisrael, Tuneesia, Maroko, Liibanon, Egiptus, Alžeeria ja Jordaania); ning arvestades, et Euroopa Parlament on võtnud vastu resolutsioonid nende lepingute läbirääkimisvolituste kohta (7); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Europol on varem juba sõlminud mitu isikuandmete vahetamist käsitlevat operatiivkokkulepet kolmandate riikidega; arvestades, et 2018. aastal alustas Euroopa Liit sellel teemal läbirääkimisi kaheksa Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riigiga (Türgi, Iisrael, Tuneesia, Maroko, Liibanon, Egiptus, Alžeeria ja Jordaania); ning arvestades, et Euroopa Parlament on võtnud vastu resolutsioonid nende lepingute läbirääkimisvolituste kohta (7);

| F. | arvestades, et Europol on määratlenud džihaaditerroristidest tuleneva ohu taseme kõrgeks, ning arvestades, et 2018. aastal kujutas terrorism olulist ohtu liikmesriikide julgeolekule; arvestades, et kuigi paremäärmuslike terroristide vahistamiste arv püsis suhteliselt madalal tasemel, suurenes see juba kolmandat aastat järjest; arvestades, et liikmesriigid on teatanud Europolile, et õiguskaitseasutused kasutasid 2018. aastal andmevahetusvahendeid 129 terrorirünnaku nurjamiseks, peatamiseks või uurimiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Europol on määratlenud džihaaditerroristidest tuleneva ohu taseme kõrgeks, ning arvestades, et 2018. aastal kujutas terrorism olulist ohtu liikmesriikide julgeolekule; arvestades, et kuigi paremäärmuslike terroristide vahistamiste arv püsis suhteliselt madalal tasemel, suurenes see juba kolmandat aastat järjest; arvestades, et liikmesriigid on teatanud Europolile, et õiguskaitseasutused kasutasid 2018. aastal andmevahetusvahendeid 129 terrorirünnaku nurjamiseks, peatamiseks või uurimiseks;

| G. | arvestades, et Euroopa Andmekaitseinspektor on teinud Europoli üle järelevalvet alates 1. maist 2017 ning nõustab ka ELi institutsioone andmekaitsega seotud poliitika ja õigusaktide küsimustes, sh õiguskaitsesektoris sõlmitavate lepingute läbirääkimiste ajal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Andmekaitseinspektor on teinud Europoli üle järelevalvet alates 1. maist 2017 ning nõustab ka ELi institutsioone andmekaitsega seotud poliitika ja õigusaktide küsimustes, sh õiguskaitsesektoris sõlmitavate lepingute läbirääkimiste ajal;

| H. | arvestades, et 2019. aasta paremäärmuslikku terrorirünnakut kahele Christchurchi mošeele silmas pidades võib Europoli ja Uus-Meremaa vahelise lepingu alusel formaliseeritav operatiivkoostöö isikuandmete vahetamise võimaldamise kaudu olla oluline selleks, et ennetada muid raskeid kuritegusid ja terrorirünnakuid, mida võidakse kavandada või panna toime ELis või kogu maailmas, ning nende eest vastutusele võtta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2019. aasta paremäärmuslikku terrorirünnakut kahele Christchurchi mošeele silmas pidades võib Europoli ja Uus-Meremaa vahelise lepingu alusel formaliseeritav operatiivkoostöö isikuandmete vahetamise võimaldamise kaudu olla oluline selleks, et ennetada muid raskeid kuritegusid ja terrorirünnakuid, mida võidakse kavandada või panna toime ELis või kogu maailmas, ning nende eest vastutusele võtta;

| I. | arvestades, et lepingu kohaselt kriminaaluurimiste käigus kogutud ja hiljem Europolis töödeldud isikuandmete edastamisel võib olla märkimisväärne mõju asjaomaste inimeste elule; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lepingu kohaselt kriminaaluurimiste käigus kogutud ja hiljem Europolis töödeldud isikuandmete edastamisel võib olla märkimisväärne mõju asjaomaste inimeste elule;

| 1. | on seisukohal, et õiguskaitsealane koostöö Uus-Meremaaga aitab Euroopa Liidul paremini kaitsta oma julgeolekuhuve, eriti terrorismi ennetamise ja sellega võitlemise, organiseeritud kuritegevuse tõkestamise ning küberkuritegudega võitlemise valdkondades; soovitab komisjonil kiiresti alustada läbirääkimisi Uus-Meremaaga isikuandmete vahetamise osas Europoli ja Uus-Meremaa ametiasutuste vahel, kelle pädevusse kuulub võitlemine raske kuritegevuse ja terrorismiga, võttes täielikult arvesse nõukogu vastuvõetud läbirääkimissuuniseid; kutsub komisjoni üles järgima käesolevas resolutsioonis nimetatud lisasoovitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et lepingus ette nähtud andmekaitse tase peaks nii seaduses kui ka tegelikkuses olema sisuliselt samaväärne ELi õiguses ette nähtud kaitse tasemega; rõhutab lisaks, et lepingut ei tohi sõlmida, kui niisugust kaitsetaset ei ole võimalik tagada; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et komisjon tunnistas ametlikult 2012. aastal Uus-Meremaa piisava andmekaitsetasemega riigiks; arvestades, et seda otsust kohaldatakse siiski ainult määruse (EL) 2016/679 kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes ning järelikult ei kohaldata seda õiguskorra tagamise küsimuste suhtes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et võitluseks raske kuritegevuse ja terrorismiga tuleb esmatähtsaks pidada paremat piiriülest teabevahetust kõigi asjaomaste õiguskaitseorganite vahel nii Euroopa Liidus kui ka rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et leping sisaldaks kõiki läbirääkimisjuhistes sätestatud vajalikke kaitsemeetmeid ja kontrolle isikuandmete kaitseks; märgib, et tundlike isikuandmete edastamine peaks olema lubatud ainult erandjuhtudel, kui selline edastamine on rangelt vajalik ja proportsionaalne lepinguga hõlmatud kuritegude ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks; rõhutab, et põhiõiguste tagamiseks tuleb kindlaks määrata selged kaitsemeetmed andmesubjekti, temaga seotud inimeste ja kuriteoga seotud inimeste, nt tunnistajad ja ohvrid, kaitseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et kooskõlas eesmärgikohasuse põhimõttega tuleks tulevases lepingus vastavalt ELis määratletud kuritegude mõistetele, kui need on olemas, selge sõnaga ette näha kuritegude loetelu, mille puhul võib isikuandmeid vahetada; leiab, et loetelu peaks sisaldama selliste kuritegudega hõlmatud tegevusi ning isikuandmete edastamise tõenäolisi mõjusid; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et edastatud isikuandmed peaksid olema seotud konkreetsete kriminaalasjadega; juhib tähelepanu sellele, et leping peab hõlmama konkreetse kriminaalasja mõiste selget määratlust, kuna see mõiste on vajalik andmete edastamise vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et lepingus oleks selge ja täpne säte, millega kehtestatakse Uus-Meremaale edastatud isikuandmete säilitamise tähtaeg ja nõutakse andmete kustutamist nimetatud tähtaja lõppedes; nõuab, et lepingus sätestataks menetlustoimingud täitmise tagamiseks; nõuab seoses sellega, et lepingus konkreetselt sätestataks säilitamise tähtaegade ja isikuandmete edasise säilitamise vajaduse perioodilised läbivaatamised ning nähtaks ette muud asjakohased meetmed, millega tagatakse ajaliste piirmäärade järgimine; nõuab, et erandjuhtudel, kui andmete pikaajalisem säilitamine, mis ületab andmete säilitamise tähtaja, on nõuetekohaselt põhjendatud, edastataks need põhjendused ja kaasnevad dokumendid Europolile ja Euroopa Andmekaitseinspektorile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon koostöös Uus-Meremaa valitsusega määraksid vastavalt Euroopa Liidu Kohtu praktikale ja harta artikli 8 lõike 3 tähenduses kindlaks, milline sõltumatu järelevalveasutus, millele on antud kehtivad uurimis- ja sekkumisvolitused, vastutab rahvusvahelise lepingu rakendamise järelevalve eest; palub kõnealuse asutuse asjus kokku leppida ja see kindlaks määrata enne rahvusvahelise lepingu jõustumist; nõuab, et selle asutuse nimi oleks lepingus eraldi välja toodud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et rahvusvaheline leping peaks hõlmama sätet, mis lubab ELil lepingu peatada või kehtetuks tunnistada, kui seda peaks rikutama; peab oluliseks, et ka sõltumatul järelevalveasutusel oleks lepingu rikkumise korral õigus teha otsus lepingu peatamiseks või lõpetamiseks; on seisukohal, et lepingu kohaselt peaks ametiasutustel olema lubatud jätkata selliste lepingu kohaldamisalasse kuuluvate isikuandmete töötlemist, mis on edastatud enne lepingu peatamist või lõpetamist; on seisukohal, et tuleks kehtestada lepingu järelevalve ja korrapärase hindamise mehhanism, et hinnata lepingu täitmist kummagi partneri poolt ning lepingu toimimist seoses Europoli operatiivvajadustega ja vastavalt ELi andmekaitseõigusele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et Uus-Meremaa pädevad ametiasutused peaksid tohtima edastada Europolilt saadud teavet muudele Uus-Meremaa ametiasutustele, sealhulgas kasutamiseks kohtumenetluses, üksnes Europolilt saadud andmete edastamise algsel eesmärgil ning teabe selline edastamine tuleks muuta sõltuvaks Europoli eelnevast loast; rõhutab, et Uus-Meremaa pädevatel asutustel ei tohiks olla lubatud anda Europolilt saadud teavet edasi kolmandatele riikidele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub nõukogul ja komisjonil konsulteerida Euroopa Andmekaitseinspektoriga lepingu eelnõu sätete teemal enne lepingu lõplikku vormistamist kui ka läbirääkimiste käigus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et rahvusvaheline leping Uus-Meremaaga peaks nägema ette andmesubjektide õiguse saada teavet, lasta andmeid parandada või need kustutada, nagu on sätestatud muudes liidu andmekaitseõigusaktides; nõuab selles osas, et leping hõlmaks selgeid ja põhjalikke eeskirju teabe kohta, mida andmesubjektidele tuleb anda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi nõusolek lepingu sõlmimiseks sõltub tema rahuldavast kaasatusest menetluse kõikides etappides; eeldab, et parlamenti hoitakse läbirääkimiste edenemisega täielikult ja ennetavalt kursis kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 218, ning loodab saada kõik dokumendid nõukoguga samal ajal, et tal oleks võimalik täita oma järelevalverolli; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et parlament annab oma nõusoleku lepingu sõlmimiseks vaid juhul, kui selline leping ei kujuta endast ohtu eraelu puutumatusele ja andmekaitsealastele õigustele või muudele hartaga kaitstud põhiõigustele ja -vabadustele; viitab sellega seoses, et Euroopa Parlament võib ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 11 kohaselt küsida arvamust Euroopa Kohtult selle kohta, kas kavandatav leping on kooskõlas aluslepingutega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Uus-Meremaa valitsusele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

(2)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(3)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(4)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(5)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

(6)  Europoli programmdokument aastateks 2020–2022, mille Europoli haldusnõukogu võttis vastu 25. märtsil 2020, EDOC# 1003783v20E.

(7)  ELT C 118, 8.4.2020, lk 69.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/75

---

P9_TA(2020)0201

Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohta (2020/2531(RSP))

(2021/C 371/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 168 ja 191, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikleid 168 ja 191,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsust nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (1) (edaspidi „seitsmes keskkonnaprogramm“), ja selle visiooni aastani 2050, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsust nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (1) (edaspidi „seitsmes keskkonnaprogramm“), ja selle visiooni aastani 2050,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „kemikaalimäärus REACH“) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „kemikaalimäärus REACH“) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (edaspidi „CLP-määrus“) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (edaspidi „CLP-määrus“) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 649/2012 ohtlike kemikaalide ekspordi ja impordi kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/10/EÜ, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide ühtlustamist (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/10/EÜ, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide ühtlustamist (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks, ja selle hilisemaid muudatusi (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks, ja selle hilisemaid muudatusi (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust(EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta (11) (edaspidi „kosmeetikatoodete määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust(EÜ) nr 1223/2009 kosmeetikatoodete kohta (11) (edaspidi „kosmeetikatoodete määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/852 (12) elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/852 (12) elavhõbeda kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1102/2008,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta direktiivi 2013/39/EL, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega (14), kui pinnavee piiriülese keemilise saastuse seire ja tõrje väärtuslikku vahendit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta direktiivi 2013/39/EL, millega muudetakse direktiive 2000/60/EÜ ja 2008/105/EÜ seoses veepoliitika valdkonna prioriteetsete ainetega (14), kui pinnavee piiriülese keemilise saastuse seire ja tõrje väärtuslikku vahendit,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1381, mis käsitleb toiduahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvust ja kestlikkust (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1381, mis käsitleb toiduahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvust ja kestlikkust (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/2398 (16), 16. jaanuari 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/130 (17) ja 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/983 (18), millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/2398 (16), 16. jaanuari 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/130 (17) ja 5. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/983 (18), millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivi 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiivi 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (19),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2019. aasta järeldusi liidu keskkonnasäästlike kemikaalide poliitika strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 2019. aasta järeldusi liidu keskkonnasäästlike kemikaalide poliitika strateegia kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse nõukogu 4. oktoobri 2019. aasta järeldusi „Rohkem ringlust – üleminek kestlikule ühiskonnale“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. oktoobri 2019. aasta järeldusi „Rohkem ringlust – üleminek kestlikule ühiskonnale“,

| — | võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2019. aasta järeldusi „ELi uus töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik: töötervishoiu ja tööohutuse rakendamise tõhustamine ELis“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2019. aasta järeldusi „ELi uus töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik: töötervishoiu ja tööohutuse rakendamise tõhustamine ELis“,

| — | võttes arvesse komisjoni poliitilisi suuniseid aastateks 2019–2024, eriti Euroopa nullsaaste eesmärki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poliitilisi suuniseid aastateks 2019–2024, eriti Euroopa nullsaaste eesmärki,

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2018. aasta teatist „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773) ning seda teatist toetavat süvaanalüüsi (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2018. aasta teatist „Puhas planeet kõigi jaoks. Euroopa pikaajaline strateegiline visioon, et jõuda jõuka, nüüdisaegse, konkurentsivõimelise ja kliimaneutraalse majanduseni“ (COM(2018)0773) ning seda teatist toetavat süvaanalüüsi (20),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2018. aasta teatist „Komisjoni üldaruanne REACH-määruse toimimise ja teatavate elementide läbivaatamise kohta. Järeldused ja meetmed“ (COM(2018)0116) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2018. aasta teatist „Komisjoni üldaruanne REACH-määruse toimimise ja teatavate elementide läbivaatamise kohta. Järeldused ja meetmed“ (COM(2018)0116) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. novembri 2018. aasta teatist „Endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale käsitlev põhjalik Euroopa Liidu raamistik“ (COM(2018)0734), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. novembri 2018. aasta teatist „Endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale käsitlev põhjalik Euroopa Liidu raamistik“ (COM(2018)0734),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. novembri 2018. aasta teatist „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) läbivaatamine endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ainete osas“ (COM(2018)0739), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. novembri 2018. aasta teatist „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1223/2009 (kosmeetikatoodete kohta) läbivaatamine endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ainete osas“ (COM(2018)0739),

| — | võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2019. aasta teatist „Kõige olulisemate kemikaale käsitlevate õigusaktide (v.a REACH) toimivuskontrolli järeldused ning kindlakstehtud probleemid, lüngad ja puudused“ (COM(2019)0264), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2019. aasta teatist „Kõige olulisemate kemikaale käsitlevate õigusaktide (v.a REACH) toimivuskontrolli järeldused ning kindlakstehtud probleemid, lüngad ja puudused“ (COM(2019)0264),

| — | võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni nanomaterjalidega seotud regulatiivsete aspektide kohta (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta resolutsiooni nanomaterjalidega seotud regulatiivsete aspektide kohta (21),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni ressursitõhususe ja ringmajandusele ülemineku kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamise kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni seitsmenda keskkonnaalase tegevusprogrammi rakendamise kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni ringmajanduse paketi rakendamise ning kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelise seose tugevdamise kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni ringmajanduse paketi rakendamise ning kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelise seose tugevdamise kohta (24),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020)0098),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020)0102),

| — | võttes arvesse Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, mille komisjon esitas 2020. aasta veebruaris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa vähktõvevastase võitluse kava, mille komisjon esitas 2020. aasta veebruaris,

| — | võttes arvesse komisjoni avalikku konsultatsiooni Euroopa vähktõvevastase võitluse kava teemal (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni avalikku konsultatsiooni Euroopa vähktõvevastase võitluse kava teemal (25),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta teatist ringmajanduse paketi rakendamise kohta: võimalused kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelise seose tugevdamiseks (COM(2018)0032) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2018)0020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. jaanuari 2018. aasta teatist ringmajanduse paketi rakendamise kohta: võimalused kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelise seose tugevdamiseks (COM(2018)0032) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2018)0020),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa strateegiat plasti kohta ringmajanduses (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb Euroopa strateegiat plasti kohta ringmajanduses (26),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2018. aasta resolutsiooni taimekaitsevahendite määruse (EÜ) nr 1107/2009 rakendamise kohta (27),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni pestitsiididele lubade andmise ELi menetluse kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2019. aasta resolutsiooni pestitsiididele lubade andmise ELi menetluse kohta (28),

| — | võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi 2009/128/EÜ rakendamise kohta (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. veebruari 2019. aasta resolutsiooni pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi 2009/128/EÜ rakendamise kohta (29),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2019. aasta resolutsiooni endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale käsitleva põhjaliku Euroopa Liidu raamistiku kohta (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2019. aasta resolutsiooni endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale käsitleva põhjaliku Euroopa Liidu raamistiku kohta (30),

| — | võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (31),

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni loomkatsete üldise keelustamise kohta kosmeetikatööstuses (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni loomkatsete üldise keelustamise kohta kosmeetikatööstuses (32),

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 29. aprilli 2019. aasta aruannet „Global Chemicals Outlook II – From Legacies to Innovative Solutions: Implementing the 2030 Agenda for Sustainable Development“ (Teine ülemaailmne kemikaaliohutuse aruanne – pärandist innovatiivsete lahendusteni: kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 29. aprilli 2019. aasta aruannet „Global Chemicals Outlook II – From Legacies to Innovative Solutions: Implementing the 2030 Agenda for Sustainable Development“ (Teine ülemaailmne kemikaaliohutuse aruanne – pärandist innovatiivsete lahendusteni: kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamine),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 4. detsembri 2019. aasta aruannet Euroopa keskkonna ning selle seisundi ja väljavaadete kohta 2020. aastal (SOER 2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti 4. detsembri 2019. aasta aruannet Euroopa keskkonna ning selle seisundi ja väljavaadete kohta 2020. aastal (SOER 2020),

| — | võttes arvesse komisjoni tellitud ja 2017. aasta augustis avaldatud uuringut „Study for the Strategy for a non-toxic environment of the 7th Environment Action Programme“ (Uuring seitsmenda keskkonnaprogrammi mürgivaba keskkonna strateegia kohta) (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tellitud ja 2017. aasta augustis avaldatud uuringut „Study for the Strategy for a non-toxic environment of the 7th Environment Action Programme“ (Uuring seitsmenda keskkonnaprogrammi mürgivaba keskkonna strateegia kohta) (33),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni tellitud ning 2019. aasta jaanuaris avaldatud ja 2019. aasta mais ajakohastatud uuringut „Endocrine Disruptors: From Scientific Evidence to Human Health Protection“ (Endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid: teaduslikest tõenditest inimeste tervise kaitsmiseni) (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni tellitud ning 2019. aasta jaanuaris avaldatud ja 2019. aasta mais ajakohastatud uuringut „Endocrine Disruptors: From Scientific Evidence to Human Health Protection“ (Endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid: teaduslikest tõenditest inimeste tervise kaitsmiseni) (34),

| — | võttes arvesse komisjoni ja tema korraldusliku partneri, Taani keskkonna- ja toiduministeeriumi koostöös valminud 2019. aasta aruannet „EU Chemicals Policy 2030: Building on the past, moving to the future“ (ELi kemikaalipoliitika aastani 2030: minevikule tuginedes tuleviku poole liikumine), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja tema korraldusliku partneri, Taani keskkonna- ja toiduministeeriumi koostöös valminud 2019. aasta aruannet „EU Chemicals Policy 2030: Building on the past, moving to the future“ (ELi kemikaalipoliitika aastani 2030: minevikule tuginedes tuleviku poole liikumine),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 5/2020 „Taimekaitsevahendite säästev kasutamine: piiratud edusammud riskide mõõtmisel ja vähendamisel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 5/2020 „Taimekaitsevahendite säästev kasutamine: piiratud edusammud riskide mõõtmisel ja vähendamisel“,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohta (O-000044/2020 – B9-0013/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust kestlikkust toetava kemikaalistrateegia kohta (O-000044/2020 – B9-0013/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 136 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et komisjon teatas oma 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, et kavatseb esitada säästlikkust edendava kemikaalialase strateegia (edaspidi „kestlikkust toetav kemikaalistrateegia“) 2020. aasta suveks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon teatas oma 11. detsembri 2019. aasta teatises „Euroopa roheline kokkulepe“, et kavatseb esitada säästlikkust edendava kemikaalialase strateegia (edaspidi „kestlikkust toetav kemikaalistrateegia“) 2020. aasta suveks;

| B. | arvestades, et kestlikkust toetav kemikaalistrateegia peaks aitama nõuetekohaselt rakendada liidu keskkonnapoliitika põhimõtteid, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kestlikkust toetav kemikaalistrateegia peaks aitama nõuetekohaselt rakendada liidu keskkonnapoliitika põhimõtteid, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2;

| C. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid ei ole täitnud kestliku arengu eesmärki nr 12, milles nõutakse kemikaalide ja kõikide jäätmete keskkonnaohutut käitlemist kogu nende olelusringis kooskõlas kokkulepitud rahvusvaheliste raamistikega ning mille kohaselt tuleb oluliselt vähendada nende sattumist õhku, vette ja pinnasesse, et viia 2020. aastaks miinimumini nende negatiivne mõju inimeste tervisele ja keskkonnale; arvestades, et märkimisväärseid lisapingutusi tuleb teha kestliku arengu eesmärgi nr 3 saavutamiseks ja selleks, et vähendada 2030. aastaks oluliselt ohtlikest kemikaalidest ning saastunud õhust, veest ja pinnasest põhjustatud surmade ja haigestumiste arvu; arvestades, et kestlikkust toetav kemikaalistrateegia võib aidata kestliku arengu eesmärgid saavutada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid ei ole täitnud kestliku arengu eesmärki nr 12, milles nõutakse kemikaalide ja kõikide jäätmete keskkonnaohutut käitlemist kogu nende olelusringis kooskõlas kokkulepitud rahvusvaheliste raamistikega ning mille kohaselt tuleb oluliselt vähendada nende sattumist õhku, vette ja pinnasesse, et viia 2020. aastaks miinimumini nende negatiivne mõju inimeste tervisele ja keskkonnale; arvestades, et märkimisväärseid lisapingutusi tuleb teha kestliku arengu eesmärgi nr 3 saavutamiseks ja selleks, et vähendada 2030. aastaks oluliselt ohtlikest kemikaalidest ning saastunud õhust, veest ja pinnasest põhjustatud surmade ja haigestumiste arvu; arvestades, et kestlikkust toetav kemikaalistrateegia võib aidata kestliku arengu eesmärgid saavutada;

| D. | arvestades, et kemikaalide keemilised, füüsikalised ja toksikoloogilised omadused on väga erinevad; arvestades, et paljud ained, mis moodustavad meie igapäevaelu lahutamatu osa, ei ole ohtlikud ega püsivad, samas kui mõned neist võivad keskkonnas püsida ja toiduahelas akumuleeruda ning olla ka väikeses kontsentratsioonis inimeste tervisele kahjulikud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kemikaalide keemilised, füüsikalised ja toksikoloogilised omadused on väga erinevad; arvestades, et paljud ained, mis moodustavad meie igapäevaelu lahutamatu osa, ei ole ohtlikud ega püsivad, samas kui mõned neist võivad keskkonnas püsida ja toiduahelas akumuleeruda ning olla ka väikeses kontsentratsioonis inimeste tervisele kahjulikud;

| E. | arvestades, et sünteetilistest kemikaalidest tingitud reostus kujutab endast suurt ja kasvavat ohtu rahvatervisele ja keskkonnale; arvestades, et näiteks ohtlike kemikaalidega kokkupuutest tingitud vähktõbi on tööga seotud surmajuhtumite peamine põhjus; arvestades, et igal aastal esineb ELis tööl kantserogeenidega kokkupuute tõttu ligikaudu 120 000 tööga seotud vähktõve juhtumit, millest lõpeb surmaga umbes 80 000 juhtumit aastas (35); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sünteetilistest kemikaalidest tingitud reostus kujutab endast suurt ja kasvavat ohtu rahvatervisele ja keskkonnale; arvestades, et näiteks ohtlike kemikaalidega kokkupuutest tingitud vähktõbi on tööga seotud surmajuhtumite peamine põhjus; arvestades, et igal aastal esineb ELis tööl kantserogeenidega kokkupuute tõttu ligikaudu 120 000 tööga seotud vähktõve juhtumit, millest lõpeb surmaga umbes 80 000 juhtumit aastas (35);

| F. | arvestades, et reguleerimisel on oluline roll ohtlikest kemikaalidest tingitud kahju ärahoidmisel; arvestades, et hinnangute kohaselt on möödunud 20 aastal hoitud ära üks miljon uut vähktõve juhtumit – osaliselt tänu töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate õigusaktide rakendamisele; arvestades, et ühe 2017. aasta uuringu tagasihoidliku hinnangu kohaselt ulatub ELis kemikaale käsitlevatest õigusaktidest tulenev kasu kokku kümnetesse miljarditesse eurodesse aastas (36); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et reguleerimisel on oluline roll ohtlikest kemikaalidest tingitud kahju ärahoidmisel; arvestades, et hinnangute kohaselt on möödunud 20 aastal hoitud ära üks miljon uut vähktõve juhtumit – osaliselt tänu töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate õigusaktide rakendamisele; arvestades, et ühe 2017. aasta uuringu tagasihoidliku hinnangu kohaselt ulatub ELis kemikaale käsitlevatest õigusaktidest tulenev kasu kokku kümnetesse miljarditesse eurodesse aastas (36);

| G. | arvestades, et kestlik kemikaalistrateegia peab tulemuslikult vähendama inimeste ja keskkonna kokkupuudet ohtlike kemikaalidega ning samal ajal suurendama Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja uuendustegevust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kestlik kemikaalistrateegia peab tulemuslikult vähendama inimeste ja keskkonna kokkupuudet ohtlike kemikaalidega ning samal ajal suurendama Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja uuendustegevust;

| H. | arvestades, et keemiline saaste põhjustab maismaa ja vee ökosüsteemide kadu ning vähendab ökosüsteemi vastupanuvõimet, st võimet kahjustustele vastu pidada ja taastuda, ning et seetõttu vähenevad kiiresti loomapopulatsioonid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et keemiline saaste põhjustab maismaa ja vee ökosüsteemide kadu ning vähendab ökosüsteemi vastupanuvõimet, st võimet kahjustustele vastu pidada ja taastuda, ning et seetõttu vähenevad kiiresti loomapopulatsioonid;

| I. | arvestades, et nõukogu kutsus 26. juunil 2019. aastal komisjoni üles töötama välja tegevuskava, et kõrvaldada kõik mitteolulised perfluoritud ühendite kasutusviisid, kuna need on oma olemuselt ülipüsivad ning põhjustavad üha suuremaid tervise- ja keskkonnaohtusid (37); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nõukogu kutsus 26. juunil 2019. aastal komisjoni üles töötama välja tegevuskava, et kõrvaldada kõik mitteolulised perfluoritud ühendite kasutusviisid, kuna need on oma olemuselt ülipüsivad ning põhjustavad üha suuremaid tervise- ja keskkonnaohtusid (37);

| J. | arvestades, et Euroopa Keskkonnaamet väljendas oma aruandes „Euroopa keskkond. Seisund ja väljavaated 2020. aastal“ üha suurenevat muret kemikaalide rolli pärast meie keskkonna halvenevas seisundis ning hoiatas, et kemikaalide tootmise kavandatav suurenemine ning püsivate ja ohtlike kemikaalide jätkuv heide annab märku sellest, et tervise ja keskkonna keemiline koormus tõenäoliselt ei vähene ning praegune poliitika ei ole arvukate kemikaalide käsitlemiseks piisav; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Keskkonnaamet väljendas oma aruandes „Euroopa keskkond. Seisund ja väljavaated 2020. aastal“ üha suurenevat muret kemikaalide rolli pärast meie keskkonna halvenevas seisundis ning hoiatas, et kemikaalide tootmise kavandatav suurenemine ning püsivate ja ohtlike kemikaalide jätkuv heide annab märku sellest, et tervise ja keskkonna keemiline koormus tõenäoliselt ei vähene ning praegune poliitika ei ole arvukate kemikaalide käsitlemiseks piisav;

| K. | arvestades, et keemilise saaste vähendamiseks ja Euroopa majanduses ringluse parandamiseks tuleb minna üle ohutuks kavandatud kemikaalide tootmisele, sealhulgas vähem ohtlike kemikaalide kasutamisele toodete kogu olelusringis; arvestades, et nende eesmärkide täitmiseks tuleb toksilisi kemikaale käsitleda ka ELi ringmajanduse tegevuskavas; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et keemilise saaste vähendamiseks ja Euroopa majanduses ringluse parandamiseks tuleb minna üle ohutuks kavandatud kemikaalide tootmisele, sealhulgas vähem ohtlike kemikaalide kasutamisele toodete kogu olelusringis; arvestades, et nende eesmärkide täitmiseks tuleb toksilisi kemikaale käsitleda ka ELi ringmajanduse tegevuskavas;

| L. | arvestades, et keelatud ainete või väga ohtlike ainete lubamine ELi turule kolmandatest riikidest imporditud toodete kaudu ei ole kooskõlas mittetoksiliste materjalitsüklite väljatöötamise eesmärgiga; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et keelatud ainete või väga ohtlike ainete lubamine ELi turule kolmandatest riikidest imporditud toodete kaudu ei ole kooskõlas mittetoksiliste materjalitsüklite väljatöötamise eesmärgiga;

| M. | arvestades, et on tervitatav, et komisjon rahastab projekte, millega edendatakse innovatiivseid digitehnoloogiaid, mille eesmärk on jälgida kemikaale tarneahelas (nt plokiahel); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on tervitatav, et komisjon rahastab projekte, millega edendatakse innovatiivseid digitehnoloogiaid, mille eesmärk on jälgida kemikaale tarneahelas (nt plokiahel);

| N. | arvestades, et looted, imikud, lapsed, rasedad, eakad ja vaesed on kemikaalidega kokkupuute mõju suhtes eriti vastuvõtlikud; arvestades, et väikese sissetulekuga leibkondade kokkupuude võib olla ebaproportsionaalne, sest nad elavad sageli oluliste heiteallikate, näiteks ohtlike jäätmete prügilate ja tootmisrajatiste läheduses (38); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et looted, imikud, lapsed, rasedad, eakad ja vaesed on kemikaalidega kokkupuute mõju suhtes eriti vastuvõtlikud; arvestades, et väikese sissetulekuga leibkondade kokkupuude võib olla ebaproportsionaalne, sest nad elavad sageli oluliste heiteallikate, näiteks ohtlike jäätmete prügilate ja tootmisrajatiste läheduses (38);

| O. | arvestades, et komisjon ei ole esitanud seitsmenda keskkonnaprogrammi raames lubatud mittetoksilise keskkonna strateegiat; arvestades, et nüüd on oluline, et komisjon esitaks kõrgete sihtidega strateegia, millega vähendatakse tulemuslikult inimeste ja keskkonna kokkupuudet ohtlike kemikaalidega ning samal ajal suurendatakse Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja uuendustegevust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon ei ole esitanud seitsmenda keskkonnaprogrammi raames lubatud mittetoksilise keskkonna strateegiat; arvestades, et nüüd on oluline, et komisjon esitaks kõrgete sihtidega strateegia, millega vähendatakse tulemuslikult inimeste ja keskkonna kokkupuudet ohtlike kemikaalidega ning samal ajal suurendatakse Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ja uuendustegevust;

| P. | arvestades, et komisjoni tellitud uuringutes (nt seoses mürgivaba keskkonna strateegiaga ning REACHi ja muude kemikaale käsitlevate õigusaktide kui REACHi toimivuskontrollidega) on tuvastatud, et ELi õigusaktides on ELis toimuva kemikaalide ohutu käitlemise alased olulised lüngad, sealhulgas vastuolud valdkondlike õigusaktide tasandil ja ebapiisav rakendamine, ning nendes uuringutes on esitatud ka mitmesugused meetmed, mille võtmist tuleks kaaluda; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjoni tellitud uuringutes (nt seoses mürgivaba keskkonna strateegiaga ning REACHi ja muude kemikaale käsitlevate õigusaktide kui REACHi toimivuskontrollidega) on tuvastatud, et ELi õigusaktides on ELis toimuva kemikaalide ohutu käitlemise alased olulised lüngad, sealhulgas vastuolud valdkondlike õigusaktide tasandil ja ebapiisav rakendamine, ning nendes uuringutes on esitatud ka mitmesugused meetmed, mille võtmist tuleks kaaluda;

| Q. | arvestades, et need lüngad ja vastuolud eeldavad seadusandlikke meetmeid, et tagada inimeste tervise ja keskkonna tõhus kaitse kemikaalidest tingitud ohtude eest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et need lüngad ja vastuolud eeldavad seadusandlikke meetmeid, et tagada inimeste tervise ja keskkonna tõhus kaitse kemikaalidest tingitud ohtude eest;

| R. | arvestades, et kestlikkust toetav kemikaalistrateegia peaks põhinema uusimatel sõltumatutel teaduslikult põhjendatud teadmistel ja meetoditel ning käsitlema tegelikku kokkupuudet kogu olelusringi jooksul; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kestlikkust toetav kemikaalistrateegia peaks põhinema uusimatel sõltumatutel teaduslikult põhjendatud teadmistel ja meetoditel ning käsitlema tegelikku kokkupuudet kogu olelusringi jooksul;

| S. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt peavad komisjon ja liikmesriigid koostama pestitsiidide toimeainete ja taimekaitsevahendite kohta „sõltumatu, objektiivse ja läbipaistva hinnangu“ ning Euroopa Toiduohutusamet peab kooskõlas määrusega (EÜ) nr 178/2002 (üldised toidualased õigusnormid) tegema sõltumatu teadusliku hindamise; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt peavad komisjon ja liikmesriigid koostama pestitsiidide toimeainete ja taimekaitsevahendite kohta „sõltumatu, objektiivse ja läbipaistva hinnangu“ ning Euroopa Toiduohutusamet peab kooskõlas määrusega (EÜ) nr 178/2002 (üldised toidualased õigusnormid) tegema sõltumatu teadusliku hindamise;

| 1. | väljendab heameelt selle üle, et mürgivaba keskkonna saavutamiseks on seatud nullsaaste eesmärk; tunnistab kemikaalisektori olulist rolli rohelise kokkuleppe arvukate eesmärkide saavutamisel, eelkõige nullsaaste eesmärgi, kliimaneutraalsuse, energiasüsteemi ümberkujundamise, energiatõhususe edendamise ja ringmajanduse elluviimisel, pakkudes uuenduslikke tootmisprotsesse ja materjale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et igasugust saastet tuleb vältida või vähendada tasemeni, mis ei kahjusta enam inimeste tervist ega keskkonda, et võimaldada elada hästi maakera ökoloogiliste võimaluste piirides; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et kemikaalide, materjalide ja toodete ohutu, kestliku ja ringluspõhise kasutamise tagamine on eelneva etapi meede, mis on oluline nii inimeste tervise kaitsmiseks, mürgivaba keskkonna (õhk, vesi, pinnas) tagamiseks ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks kui ka kliimaneutraalse, ressursitõhusa, ringluspõhise ja konkurentsivõimelise majanduse saavutamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil koostada tervikliku kestlikkust toetava kemikaalistrateegia, mis tooks endaga kaasa vajaliku paradigma muutuse mürgivaba keskkonna saavutamiseks seatud nullsaaste eesmärgi täitmise suunas, millega tagatakse inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse, vähendatakse võimalikult palju ohtlike kemikaalidega kokkupuudet, pöörates erilist tähelepanu ettevaatusprintsiibile ja töötajate tulemuslikule kaitsele, vähendatakse võimalikult palju loomkatsete kasutamist, säilitatakse ja taastatakse ökosüsteeme ja bioloogilist mitmekesisust ning edendatakse keskkonnasäästlike kemikaalide alast innovatsiooni, ning mis moodustaks ressursitõhusa, ringluspõhise, ohutu ja kestliku majanduse Euroopa strateegia aluse, tugevdades samal ajal liidu majanduse konkurentsivõimet ja innovatsioonijõudu ning tagades ELis varustuskindluse ja edendades tööhõivet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et tulevases kestlikkust toetavas kemikaalistrateegias tuleb käsitleda ka materjalide säästvat sisseostmist ja kemikaalide tootmise energiamahukust kogu tarneahelas, samuti tervishoiu-, sotsiaal- ja keskkonnastandardeid ning inimõigusi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et uus strateegia peaks olema kooskõlas teiste rohelise kokkuleppe poliitikaeesmärkidega, sealhulgas Euroopa kliimaseaduse, uue ringmajanduse tegevuskava, Euroopa uue tööstusstrateegia ja Euroopa vähktõvevastase võitluse kava eesmärkidega, ning COVID-19-järgse Euroopa majanduse uue kontekstiga ning neid täiendama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et uues strateegias tuleks visandada sektorid ja viisid, kus ja kuidas saab keemiatööstus aidata kaasa nende eesmärkide saavutamisele, näiteks sellistes valdkondades nagu puhas energeetika, toorained, säästev transport, digiteerimine ja tarbimise vähendamine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on arvamusel, et komisjon peaks esitama tervikliku strateegia, mille peamine sammas on kestlikkus ja mis peaks aitama tugevdada kõiki asjakohaseid poliitikameetmeid, sealhulgas kemikaale, kaubandust, makse, innovatsiooni ja konkurentsi käsitlevaid poliitikameetmeid, ning tagama nende täitmise, et meelitada Euroopasse investeeringuid ja luua ringluspõhistele ja vähese CO2-heitega toodetele turgusid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et keemiatööstus on Euroopa majanduse jaoks väga oluline ning kõnealuse tööstuse ajakohastamine ja CO2-heite vähendamine on rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks põhjapaneva tähtsusega; tunnistab, et keemiatööstus suudab pakkuda mitmesuguseid vähese CO2-heitega lahendusi; rõhutab keemiatööstuse arendamise tähtsust, et aidata saavutada ELi 2030. ja 2050. aastaks seatud kliimaeesmärgid; rõhutab, et ohutu ja kestliku innovatsiooni edendamine on lineaarselt tööstuselt ring- ja kestlikule tööstusele ülemineku põhielement, mis annaks sellele sektorile suure konkurentsieelise; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on seisukohal, et kestlikkust toetava kemikaalistrateegia puhul tuleks saavutada sidusus ja koostoime kemikaale käsitlevate õigusaktide (nt REACHi ja CL--määrus ning püsivaid orgaanilisi saasteaineid, elavhõbedat, taimekaitsevahendeid, biotsiide, jääkide piirnorme ning tööohutust ja töötervishoidu käsitlevad õigusaktid) ja nendega seotud muude liidu õigusaktide, sealhulgas spetsiifilisi tooteid käsitlevate õigusaktide (nt mänguasju, kosmeetikatooteid, toiduga kokkupuutuvaid materjale, ehitustooteid, ravimeid ja pakendeid käsitlevad õigusaktid ja ühekordselt kasutatavate plasttoodete direktiiv (EL) 2019/904), tooteid käsitlevate üldiste õigusaktide (nt ökodisaini, ökomärgist ja kestlikku tootepoliitikat käsitlevad õigusaktid) ning keskkonnaosi (nt vesi, pinnas ja õhk) ja saasteallikaid, sealhulgas tööstusrajatisi käsitlevate õigusaktide (nt tööstusheidete direktiiv ja Seveso III direktiiv) ning jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahel (nt ohtlike ainete kasutamise piiramise direktiiv ja kasutuselt kõrvaldatud sõidukite direktiiv); |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata kattuvuste vähendamisele õigusraamistike vahel ning Euroopa Kemikaaliametile (ECHA), Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) ja Euroopa Ravimiametile (EMA) määratud ülesannete vahel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et kestlikkust toetav kemikaalistrateegia tuleb viia kooskõlla riskijuhtimise meetmete hierarhiaga, milles peetakse võimaluse korral kokkupuute ärahoidmist, ohtlike ainete järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist ja nende asendamist ohutumate alternatiividega tähtsamaks kui kontrollimeetmeid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab vajadust vähendada ja ennetada kokkupuudet selliste kemikaalidega nagu endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid, mille puhul on ilmnenud, et need aitavad kaasa krooniliste haiguste märkimisväärsele sagenemisele, ning millest mõned võivad kahjustada immuunsüsteemi ja selle reaktsiooni põletikule, eriti seoses meetmetega, mida võetakse selleks, et tugevdada rahvatervist ja suurendada resistentsust niisuguste viiruste suhtes nagu SARS-CoV-2 (39); |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et strateegia peaks täielikult kajastama ettevaatuspõhimõtet ja selliseid põhimõtteid, mille kohaselt tuleks võtta ennetusmeetmeid, keskkonnakahju tuleks heastada esmajoones selle tekkekohas ning maksjaks peaks olema saastaja, ning kemikaale käsitlevate Euroopa õigusaktide aluspõhimõtteid, nagu tõendamiskohustuse panemine tootjatele, importijatele ja allkasutajatele, ning et strateegia raames tuleks neid põhimõtteid tulemuslikult kohaldada; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et laiendatud tootjavastutuse mehhanismid oleksid hea vahend põhimõtte „saastaja maksab“ rakendamiseks, ergutades samal ajal innovatsiooni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab vajadust seada ulatuslikud eesmärgid, et suurendada igal aastal (eelkõige endokriinfunktsiooni kahjustavate omaduste seisukohast) uuritavate kemikaalide arvu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab asjaolu, et kõnealune kestlikkust toetav kemikaalistrateegia peaks käima käsikäes ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegiaga 2030; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et uus kestlikkust toetav kemikaalistrateegia peaks põhinema kindlatel ja ajakohastel teaduslikel tõenditel ning selles tuleks võtta arvesse ohtu, mida põhjustavad endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid, imporditud toodetes sisalduvad ohtlikud kemikaalid, eri kemikaalide kombineeritud mõju ja väga püsivad kemikaalid, ning rõhutab, et edaspidi võetavatele reguleerivatele meetmetele, mis ei puuduta teaduslikke küsimusi (nt ohtude tuvastamine ja klassifitseerimine) (40), tuleks lisada mõjuhinnangud ja nende puhul tuleks võtta arvesse asjaomaste sidusrühmade panust, et suurendada prioriteetidealast selgust; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et keskkonnasäästlike kemikaalide poliitika eeldab samaaegsete meetmete võtmist mitmes valdkonnas: keskkonnasäästlike kemikaalide kriteeriumide kindlaksmääramine, et edendada investeeringuid, mis aitavad saastust vältida ja kontrollida, toodetes esinevate ohtlike kemikaalide jälgitavuse parandamine, ohtlike kemikaalide ohutumate alternatiividega asendamise edendamine ning liitude loomine põhisektoritega, et teha tööd ringmajanduse algatuste valdkonnas (nt ehitus-, tekstiili-, elektroonika- ja autotööstus); |
| --- | --- |

19.

| 20. | toonitab taas, et kõik kemikaale käsitlevates ELi õigusaktides olevad regulatiivsed lüngad ja puudused tuleks kaotada, õigusakte tuleks rakendada täiel määral ning uus kestlikkust toetav kemikaalistrateegia peaks aitama tõhusalt kaasa väga ohtlike ainete ja muude ohtlike kemikaalide, sealhulgas endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide, väga püsivate kemikaalide, neurotoksiliste ja immunotoksiliste ainete ning püsivate orgaaniliste saasteainete kiirele ja võimalikult ulatuslikule asendamisele, samuti kemikaalide kombineeritud mõju, ainete nanovormide ja toodetes sisalduvate ohtlike kemikaalidega kokkupuute vastu võitlemisele; on veendunud, et strateegia peaks suurendama ka kontrollimeetmete tulemuslikkust; kordab, et osutatud kemikaalide keelustamisel tuleks arvesse võtta kestlikkuse kõiki aspekte; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab taas muret asjaolu pärast, et õigusaktid, mis peaksid aitama vältida kemikaalide kasutamist toodetes ja muu hulgas importtoodetes, on killustunud, süsteemitud ja ebajärjepidevad ning hõlmavad ainult väga väheseid aineid, tooteid ja kasutusviise – sedagi sageli paljude eranditega; kutsub komisjoni üles esitama kestlikkust toetava kemikaalistrateegia osana tegevuskava kehtiva õigusraamistiku lünkade kaotamiseks ning seadma selles esikohale tooted, millega tarbijad lähedalt ja sageli kokku puutuvad, nagu tekstiiltooted, mööbel, lastetooted ja imavad hügieenitooted; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et 2020. aastaks tuleb kemikaalimääruse REACH kandidaatainete loetellu kanda kõik asjakohased väga ohtlikud ained, sealhulgas samaväärse ohuga endokriinseid häireid põhjustavate omadustega ained; rõhutab, et pärast 2020. aastat tuleb teha pingutusi, et tuvastada uusi võimalikke väga ohtlikke aineid ja tagada jätkuvalt registreerimistoimikute täielik vastavus; palub komisjonil väga ohtlikud ained kiiresti järk-järgult kasutuselt kõrvaldada; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et uus kemikaalistrateegia peaks tagama, et ühtegi keemilist ainet, millel võib olla negatiivne mõju inimeste tervisele või keskkonnale, ei lasta turule enne, kui sellise ainega seotud ohte ja riske on põhjalikult hinnatud; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab vajadust võtta selge kohustus tagada keskpikas ja pikas perspektiivis niisuguste rohelise keemia alaste täiustatud ja sõltumatute teadusuuringute rahastamine, mis põhinevad sisseprojekteeritud ohutusel, et töötada välja ohutud ja kestlikud alternatiivid, sealhulgas kemikaalivabad alternatiivid, ning edendada võimaluse korral kahjulike kemikaalide asendamist ning ohutut ja kestlikku tootmist, tagades piisavad eeltingimused ohutuks ja kestlikuks innovatsiooniks ning uute ja ohutumate kemikaalide väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et keemiatööstus peaks sellises rahastamises ulatuslikult osalema; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab vajadust võtta selge kohustus tagada kemikaalide mõju ja nendega kokkupuute alase keskkonnaseire ja inimeste bioseire rahastamine, et parandada kemikaalide riskihindamist ja -juhtimist, ning rõhutab ka vajadust jagada ja kasutada paremini kohalikke, piirkondlikke, riiklikke ja ELi tasandi seireandmeid riikide, sektorite ja asjakohaste poliitikavaldkondade (nt vee-, kemikaali-, õhu-, bioseire- ja tervisepoliitika) institutsioonide vahel; rõhutab, et inimeste bioseire uuringute tegemisel tuleks täielikult järgida asjakohaseid andmekaitsealaseid õigusakte; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et teaduslikes uuringutes tuleks arvatava mürgisuse testimisel võtta arvesse ka epigeneetikat; kutsub komisjoni üles toetama seda eesmärki ning suurendama bioseire valdkonnas Euroopa tasandi koordineerimistööd ja meetmeid; rõhutab vajadust uurida seni vähe käsitletud küsimusi, nagu endokriinsüsteemiga seotud vähktõbi ja endokriinsüsteemi häirete sotsiaal-majanduslikud tagajärjed; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, kui oluline on kestlik teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamine, et parandada teaduslikku arusaama ohtlike kemikaalide mõjust keskkonnale, tervisele, bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemi vastupanuvõimele ning edendada teadusuuringuid, mida tehakse selleks, et täiustada kemikaalidega seotud ohtude tuvastamise meetodeid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kordab, et loomkaitseid tuleb minimeerida ja need tuleb järk-järgult asendada, võttes ulatuslikumalt kasutusele uue lähenemisviisi metoodika ja arukad katsestrateegiad, sealhulgas in vitro ja in silico meetodid; nõuab sel eesmärgil jõupingutuste ja rahastamise suurendamist, et kiired, usaldusväärsed ja töökindlad loomadega mitteseotud ohutushinnangud nähtaks lisaks kosmeetikatooteid käsitlevatele õigusaktidele ette ka kõikides muudes asjakohastes õigusaktides; peab kahetsusväärseks asjaolu, et alternatiivsetest (loomadega mitteseotud) katsemeetoditest kasu saamist ja nende heakskiitmist takistavad endiselt regulatiivsed tõkked, mis on osaliselt tingitud sellistest teguritest nagu olemasolevate katsesuuniste puudulikkus (41) ning nende meetodite teadus- ja arendustegevuse ebapiisav rahastamine, mis ei ole seotud loomadega; nõuab, et niisuguse olukorra parandamiseks võetaks meetmeid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et uue lähenemisviisi meetodite valideerimisel tuleks võrdlusalusena kasutada parimaid kättesaadavaid teadusandmeid, mitte aegunud loommudeleid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni üles tagama katsemeetodite, mis ei ole seotud loomadega, märkimisväärselt kiirema valideerimise ja kasutuselevõtu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles uurima digitehnoloogia ja tehisintellekti potentsiaali, et kiirendada innovatsiooni toetamiseks ennustava toksikoloogia vahendite väljatöötamist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab asjaolu, et muude õigusaktide, näiteks kemikaalimääruse REACH alusel tehtavad katsed ei tohi seada ohtu kosmeetikatoodete määruses sätestatud loomkatsete keeldu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et strateegia peaks laiendama üldise riskihindamise kasutamist kõikidele õigusaktidele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada kemikaalide kombineeritud mõju täielik ja järjepidev käsitlemine kõigis asjakohastes õigusaktides, sealhulgas vähendades kokkupuudet kemikaalidega ja vaadates vajaduse korral läbi andmenõuded ning töötades välja uusi katsemeetodeid, eelistatavalt kooskõlas ELi ametite poolt kokku lepitud metoodikaga; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub komisjonil töötada koostöös ECHA, EFSA, liikmesriikide ja sidusrühmadega välja metoodika, et võtta arvesse kemikaalide kombineeritud mõju, sealhulgas kombineeritud kokkupuudet mitme kemikaaliga ja eri allikatest pärit kokkupuudet, näiteks segu hindamistegur, ning kohandada õiguslikke nõudeid, et käsitleda niisugust mõju riskihindamisel ja -juhtimisel kõigis asjakohastes kemikaale ja heidet käsitlevates õigusaktides; |
| --- | --- |

36.

| 37. | väljendab heameelt põhimõtte „üks aine – üks ohuhinnang“ kohaldamise üle, et paremini kasutada liidu ametite ja teadusasutuste ressursse, vältida tegevuse, sealhulgas katsete dubleerimist, vähendada hindamistulemuste lahknevuse ohtu, kiirendada kemikaalide reguleerimist ja muuta see järjekindlaks ja läbipaistvaks, tagada parem tervise- ja keskkonnakaitse ning tööstusele võrdsed tingimused, võttes samas arvesse VKEde eriolukorda; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub komisjonil luua täielikult ühendatud ja koostalitlusvõimeline ELi kemikaaliohutuse andmebaas, et hõlbustada andmete sujuvat jagamist ametiasutuste vahel ning tagada andmebaasi avalik kättesaadavus teadlastele, reguleerivatele asutustele, tööstusele ja kodanikele laiemalt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab vajadust tugevdada koostööd ja koordineerimist Euroopa hindamisasutuste EFSA ja ECHA vahel koos riiklike ametitega ning töötada välja riskihindamise ühised suunised, eelkõige biotsiidide ja fütofarmatseutiliste preparaatide kohta, ning võtta nendes arvesse uusimaid teaduslikke tulemusi, et vältida ebajärjepidevust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et sarnast riski või ohtu põhjustavaid või sarnase toimega kemikaale tuleks hinnata ühtsema lähenemisviisi alusel rühmana; kutsub seetõttu komisjoni üles nii hindamisel kui ka järgnevates reguleerivates meetmetes laiemalt kasutama teaduspõhist rühmitavat lähenemisviisi, et vältida kahetsusväärset asendamist ja vähendada loomkatseid; rõhutab, et põhimõte „üks aine – üks ohuhinnang“ ei tohiks takistada rühmitava lähenemisviisi väljatöötamist terviklike aineperekondade hindamiseks ega olla sellega vastuolus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles looma ECHA toel foorumi, et analüüsida kasu ja puudusi, samuti võimalust võtta kasutusele uus kemikaalide katsetamise süsteem, mille kohaselt korraldaksid ohutusuuringuid regulatiivse protsessi raames määratud sertifitseeritud laborid/asutused ning kulud kataksid taotlejad, et täita ettevõtjate tõendamiskohustus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et vaja on täiendavaid reguleerivaid meetmeid, et kaitsta piisavalt selliseid haavatavaid rühmi nagu lapsed, rasedad ja imetavad naised ning eakad; palub komisjonil võtta vastu haavatavate rühmade valdkonnaülene määratlus ja teha vajaduse korral ettepanek kohandada sellele vastavalt olemasolevaid ohu hindamise teaduslikke põhimõtteid ning ühtlustada haavatavate rühmade kaitse kõigis kemikaale käsitlevates õigusaktides nii, et see vastaks kõrgeimale tasemele; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu kemikaalidele, mis organismis akumuleeruvad ja püsima jäävad, nendele, mis kanduvad lastele üle raseduse ajal või rinnapiima kaudu, ning nendele, millel võib olla põlvkonnaülene mõju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab vajadust töötada välja tõhus mehhanism haavatavate rühmade kaitse koordineerimiseks, näiteks kehtestades asjakohastes ELi õigusaktides järjepidevad riskijuhtimisnõuded probleemsete ainete, sealhulgas neurotoksiinide ja endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kohta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on seisukohal, et kestlikkust toetav kemikaalistrateegia peaks aitama kaasa töötajate kõrgetasemelisele kaitsele kahjulike kemikaalide eest; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles koostama seadusandliku ettepaneku, et lisada reproduktiivtoksilised ained direktiivi 2004/37/EÜ (kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute kohta tööl) kohaldamisalasse, et viia see direktiiv kooskõlla viisiga, kuidas kantserogeenseid, mutageenseid ja reproduktiivtoksilisi aineid käsitletakse muudes kemikaale käsitlevates ELi õigusaktides (nt REACH-määrus ning biotsiide, pestitsiide ja kosmeetikatooteid käsitlevad õigusaktid); |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, kui oluline on nõuda, et REACH-määruse kohased autoriseerimistaotlused oleksid asjassepuutuva ainega kokkupuute suhtes piisavalt täpsed, et oleks võimalik riski nõuetekohaselt hinnata ja võtta asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid, eelkõige töötajate jaoks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | märgib, et tööga seotud vähktõbi moodustab koos kõigi muude vähktõvedega ühe rühma ning üldiselt seda eraldisseisva, tööga seotud vähktõvena esile ei tõsteta; mõistab hukka asjaolu, et mitme analüüsi andmetel kannavad töötajad ja nende perekonnad peaaegu kõik tööga seotud vähktõve põhjustatud kulud; märgib, et tööga seotud vähktõbi põhjustab töötajatele, tööandjatele ja riikide sotsiaalkindlustussüsteemidele väga suuri kulusid; palub komisjonil tagada tööga seotud vähktõve ja selle põhjuste nõuetekohane registreerimine; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, kui oluline on teha põhjalik keemilist ohtu ja ohutust käsitlev teave tööandjatele kättesaadavaks, kuna nad peavad kaitsma oma töötajaid ja teavitama neid õigete ohutusjuhiste kaudu, pakkuma koolitust ja kaitsevahendeid ning rakendama head järelevalvesüsteemi; nõuab tulemuslikku riiklikku tööinspektsiooni ja karistusi ohutusnõuete rikkumise eest; ergutab looma ennetuskomiteesid; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab vajadust anda kodanikele, töötajatele ja ettevõtjatele selget ja arusaadavat teavet keemiliste ainete kohta kõigis ELi keeltes ning vajadust suurendada läbipaistvust ja jälgitavust kogu tarneahela ulatuses; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab, et strateegiaga parandataks märkimisväärselt REACH-määruse rakendamist registreerimise, hindamise, autoriseerimise ja piiramise osas ning tagataks selgus selle seose kohta töötervishoiu ja tööohutuse määruse ning CLP-määruse raamistikega; kordab põhimõtet „puuduvad andmed, puudub turg“; nõuab, et kõik ainete registreerimised peavad vastama nõuetele nii kiiresti kui võimalik; nõuab registreerimistoimikute kohustuslikku ajakohastamist, tuginedes uusimatele kättesaadavatele teaduslikele andmetele, nii et registreering vastaks ka edaspidi nõuetele; nõuab, et registreerimiskohustuse järgimine oleks läbipaistev ja ECHA-le antaks selgesõnalised volitused registreerimisnumbrite tühistamiseks, kui mõnda nõuet jätkuvalt ei täideta; rõhutab ECHA ja tööstuse vaheliste vabatahtlike programmide elluviimise tähtsust, et registreerimistoimingute täiustamine ei piirduks ainult nõuetele vastavusega; kutsub komisjoni üles edendama raamistikku, mis selliseid programme ergutaks; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja ECHAt üles tegema koostööd, et lisada kõik praegu teadaolevad väga ohtlikud ained käesoleva aasta lõpuks kandidaatainete loetellu, mida lubasid komisjoni endine asepresident Antonio Tajani ja endine volinik Janez Potočnik 2010. aastal ning mida korrati taas komisjoni 2013. aasta tegevuskavas (42); |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni üles kohaldama REACH-määrust nõuetekohaselt kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu 7. märtsi 2019. aasta otsusega kohtuasjas T-837/16 (Rootsi Kuningriik vs. Euroopa Komisjon pliikromaatide asjas); |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub komisjoni üles pidama kinni REACH-määruses sätestatud tähtaegadest, pöörates eritähelepanu autoriseerimise või piiramisega seotud otsustele; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, kui oluline on nõuda, et autoriseerimistaotlused oleksid asjassepuutuva aine kasutamise suhtes piisavalt täpsed, et oleks võimalik tuvastada sobivate alternatiivide olemasolu või puudumine; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nõuab, et parandataks piirangute kehtestamise korda, rühmitades ained ning tehes selgelt kindlaks ja tuues välja riskihindamise teaduslikud ebamäärasused ning puuduva teabe hankimiseks kuluva aja ning võttes arvesse tegevusetusest tulenevaid kulusid; nõuab, et kavandatavast piirangust erandite tegemiseks vajalike tõendite hulka suurendataks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub ECHA-l teha registreerijate ja taotlejate esitatud toksikoloogilised ja ökotoksikoloogilised uuringud üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku laiendada REACH-määruse artikli 68 lõikes 2 sätestatud kiirmenetluse kohaldamisala, mis on seotud tarbijakasutusega, kõigile väga ohtlikele ainetele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on seisukohal, et ainete riskihindamist, sealhulgas hindamist, ja riskijuhtimist tuleb üldiselt parandada ja kiirendada, eelkõige seoses kantserogeensete ja mutageensete ainete kindlakstegemisega, pidades silmas komisjoni võetud kohustust võidelda vähktõve vastu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub komisjoni üles täiendama endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide varieeruvust ja näitajaid käsitlevaid katseid; märgib, et kuigi olulisi katseid tehakse (nt reproduktsiooni vallas ja mõju kohta kilpnäärmehormooni süsteemile), on paljud neist katsetest madala tundlikkusega ja mõnikord väga varieeruvad, mistõttu nende mõju on üsna piiratud; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palub komisjonil ja liikmesriikidel hoiduda selliste ainete lubamisest ja toodete heakskiitmisest, mille tervise- ja keskkonnaohtude andmekogum on puudulik või mille suhtes taotleja ei suuda tõendada, et sobivad alternatiivid puuduvad, kui see on autoriseerimise eeltingimus (43); |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub komisjoni üles tagama, et sõltumatut eelretsenseeritud teaduskirjandust võetakse täielikult arvesse ja sellele omistatakse kõigi kemikaalide riskihindamise protsessis hea laboritava regulatiivsete uuringutega võrdne kaal; rõhutab, et see on tulemuslik viis vähendada tarbetuid loomkatseid; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nõuab, et täpsustataks sätteid, mis käsitlevad kemikaalide registreerimist vaheainena kasutuseks REACH-määruse alusel, ning et neid kohaldataks üksnes juhul, kui vaheaine muudetakse muuks registreeritud aineks, samuti süstemaatilise kontrolli tagamist REACH-määruse täieliku järgimise üle; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub komisjoni üles võimaldama kahjulike kemikaalide kiiret, tõhusat ja läbipaistvat regulatiivset kontrolli ning arendama ja rakendama varajase hoiatamise süsteemi, et kindlaks teha uued ja tekkivad riskid ning tagada kiired eelneva etapi regulatiivsed järelmeetmed ja vähendada kiiresti üldist kokkupuudet; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on seisukohal, et menetluste ja kemikaalide omaduste suurem läbipaistvus aitab saavutada kõrgema inimeste tervise ja keskkonnakaitse taseme; rõhutab, et parandada tuleb läbipaistvust registreerijate nõuetele vastavuse, kemikaalide tootmismahu, uuringute aruande kokkuvõtte usaldusväärsust põhjendavate täielike uuringuaruannete ning väga ohtlike ainete tootmise ja kasutamise kaardistamise osas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rõhutab, et toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevad õigusaktid tuleks kooskõlas CLP-määruse ja REACH-määrusega läbi vaadata, et tagada toiduga kokkupuutuvate materjalide ja toodete ohutuse sidus ja kaitsev käsitus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab, et eelkõige on vaja kõikide toiduga kokkupuutuvate materjalide terviklikku ja ühtlustatud reguleerimist, mis peaks põhinema ettevaatusprintsiibil, põhimõttel „andmed puuduvad, turg puudub“, kõikehõlmavatel ohutushinnangutel, milles käsitletakse kõiki asjakohaseid ohutuse ja tervisega seotud näitajaid ning mis põhinevad uusimatel teaduslikel andmetel kõigi toiduga kokkupuutuvates materjalides kasutatavate kemikaalide kohta, mõjusal õigusnormide täitmise tagamisel ja tarbijate paremal teavitamisel; |
| --- | --- |

67.

| 68. | nõuab, et väga ohtlikud ained toiduga kokkupuutuvates materjalides järk-järgult kasutuselt kõrvaldataks; |
| --- | --- |

68.

| 69. | teeb ettepaneku, et liikmesriikides kogutaks kiiresti toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitleva määrusega seotud parimaid tavasid, kaasa arvatud riiklikud meetmed endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide ja fluorosüsivesinikega kokkupuute vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub komisjoni üles tagama nõuetekohase seose toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitleva määruse läbivaatamise ning strateegia „Talust taldrikule“ ja vähktõvevastase võitluse kava vahel; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tunneb muret toimivuskontrolli käigus kindlaks tehtud arvukate vastuolude pärast liidu õigusaktides seoses püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainetega ning väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate ainetega; palub komisjonil esitada selge tegevuskava ja vajaduse korral seadusandlikud ettepanekud selle kohta, kuidas käsitleda kõiki püsivaid, bioakumuleeruvaid ja toksilisi, samuti väga püsivaid ja väga bioakumuleeruvaid ning püsivaid ja liikuvaid aineid, võttes aluseks mõjuhinnangud ja teaduslikud teadmised ning tehes seda kindlaksmääratud raamistikes, võttes arvesse kõiki asjakohaseid õigusakte ja keskkonnaosi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks perfluoroalküülitud aineid (PFAS) käsitlevas tegevuskavas kindlad tähtajad, et tagada PFASide kõigi mitteoluliste kasutusviiside kiire järkjärguline kaotamine ning kiirendada ohutute ja mittepüsivate alternatiivide väljatöötamist PFASide kõigi kasutusviiside jaoks kestlikkust toetava kemikaalistrateegia osana; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub komisjoni üles määratlema ohtlike kemikaalide „olulise kasutuse“ mõiste ja kriteeriumid, võttes aluseks osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokollis esitatud olulise kasutuse määratluse, et näha ette vähem oluliste kasutusalade suhtes võetavate reguleerivate meetmete ühtlustatud käsitus; |
| --- | --- |

73.

| 74. | on ka arvamusel, et neurotoksilisi või immunotoksilisi aineid tuleks käsitada REACH-määruses sätestatud väga ohtlike ainetega samaväärselt; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kinnitab oma 18. aprilli 2019. aasta üleskutset luua endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale käsitlev terviklik Euroopa Liidu raamistik, eelkõige võtta vastu WHO määratlusel põhinev horisontaalne määratlus arvatavasti endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kohta, samuti teadaolevate ja oletatavate endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kohta, kooskõlas CLP-määruses sätestatud kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete klassifikatsiooniga, vaadata sellele vastavalt läbi andmenõuded, tulemuslikult vähendada inimeste ja keskkonna üldist kokkupuudet endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalidega, teha seadusandlikud ettepanekud mänguasju, toiduga kokkupuutuvaid materjale ja kosmeetikatooteid käsitlevatesse õigusaktidesse endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale käsitlevate sätete lisamiseks, et käsitleda endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale sarnaselt kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainetega, ning muuta kõiki asjassepuutuvaid õigusakte, sealhulgas toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevaid õigusakte, et lisada sinna sätted endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide asendamise kohta; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kordab oma 14. märtsi 2013. aasta nõudmist (44) töötada välja katsetamismeetodid ja juhendid, et võtta paremini arvesse endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale, võimalikke väikeste annuste toimeid, kombineeritud mõju ja mittemonotoonseid annuse ja reaktsiooni seoseid, eriti inimese arengu kriitilise tähtsusega ajavahemikel; rõhutab, et endokriinfunktsiooni kahjustavaid kemikaale tuleks käsitada läviväärtuseta ainetena, välja arvatud juhul, kui taotleja suudab ohutut läviväärtust teaduslikult tõendada; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub komisjoni üles kiiresti rakendama kõige olulisemate kemikaale käsitlevate õigusaktide (välja arvatud REACH) toimivuskontrolli soovitusi ning kehtestama CLP-määruses ja paralleelselt ka ülemaailmses harmoneeritud süsteemis uued ohuklassid (nt endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide puhul toksilisus maismaa elusloodusele, neurotoksilisus, immunotoksilisus, püsiv, bioakumuleeruv ja toksiline, väga püsiv ja väga bioakumuleeruv); |
| --- | --- |

77.

| 78. | on seisukohal, et ained, mis on püsivad, liikuvad ja toksilised või väga püsivad ja väga liikuvad, tuleks lisada REACH-määruse väga ohtlike ainete loetellu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | palub, et komisjon seaks probleemsete kemikaalide, nagu kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete ning endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide kindlakstegemise ja reguleerimise ka oma Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas prioriteediks, eelkõige seoses töötajate kaitsega, kuna Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Ameti (EU-OSHA) andmetel põhjustab vähk ELis 52 % kõigist tööga seotud surmajuhtumitest (45); |
| --- | --- |

79.

| 80. | rõhutab, et kestlikkust toetava kemikaalistrateegiaga tuleks kehtestada polümeeride registreerimine, laiendada standardseid teabenõudeid kõigile sellistele ainetele, mis kehtivad ainetele, mille kogus jääb vahemikku 1–10 tonni, tugevdada teabenõudeid toksikoloogiliste omaduste ning kasutusalade ja kokkupuute kohta, nõudes muu hulgas kemikaaliohutuse aruannet ka ainete kohta, mille kogus jääb vahemikku 1–10 tonni, ning parandada kompleksainete hindamist (nt tundmatu või muutuva koostisega ained), toetades ECHAt eelkõige juba kasutusele võetud lahenduste edasiarendamisel (nt aine identifitseerimisandmete profiil); nõuab, et seda tüüpi ainete hindamiseks töötataks välja spetsiaalsed meetodid, mis võimaldavad kindlat teaduslikku käsitust ja on praktikas rakendatavad; |
| --- | --- |

80.

| 81. | tuletab meelde liidu kohustust tagada toodetud nanomaterjalide ja sarnaste omadustega materjalide ohutus vastavalt seitsmendale keskkonnaprogrammile ning kordab oma 24. aprilli 2009. aasta üleskutset vaadata läbi kõik asjakohased õigusaktid, et tagada kõigi nanomaterjalide kasutusviiside ohutus toodetes, millel võib olla olelusringi jooksul mõju tervisele, keskkonnale või ohutusele, ning töötada välja asjakohased katsed nanomaterjalidega seotud ohtude ja nendega kokkupuute hindamiseks kogu nende olelusringi jooksul; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kutsub komisjoni üles selgitama tingimusi ja kriteeriume, mille alusel biolaguneva või kompostitava plasti kasutamine ei ole kahjulik ei keskkonnale ega inimeste tervisele, võttes samal ajal arvesse kõiki keskkonnaosasid, millesse need plastid võivad sattuda, ning kohaldades ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

82.

| 83. | palub, et komisjon viiks lõpule nanomaterjalide määratlust käsitleva soovituse läbivaatamise, muudaks seda vajaduse korral ja tagaks, et nanomaterjale määratletakse ühesuguselt õiguslikult siduva määratluse alusel; |
| --- | --- |

83.

| 84. | nõuab, et komisjon paluks ECHA-l korrapäraselt hinnata ELi nanomaterjalide vaatluskeskuse toimimist ja mõju; |
| --- | --- |

84.

| 85. | nõuab taimekaitsevahendeid käsitlevate õigusaktide täielikku rakendamist; kutsub komisjoni üles võtma arvesse Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2019. aasta eri üleskutseid parandada pestitsiididele lubade andmise liidu menetlust; kutsub komisjoni üles kiirendama Euroopa üleminekut madala riskiastmega pestitsiididele, nagu on määratletud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 47, ning vähendama sõltuvust pestitsiididest, muu hulgas soodustades ja toetades integreeritud taimekaitse tavade rakendamist, et saavutada pestitsiidide säästva kasutamise direktiivi eesmärgid ja viia selle eesmärgid üle asjakohastesse õigusaktidesse, parandada taimekaitsevahendite statistikat, töötada välja paremad riskinäitajad, vähendada väetiste kasutamist, et vältida mulla viljakuse vähenemist, ning toetada põllumajandustootjaid nende eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

85.

| 86. | on seisukohal, et rahvatervise kaitse ja Euroopa põllumajandustootjatele võrdsete tingimuste tagamiseks ei tohiks keelatud toimeained siseneda ELi turule imporditud toodete kaudu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kutsub komisjoni üles võtma meetmeid madala riskiastmega taimekaitsevahendite väljatöötamise kiirendamiseks ja seadma eesmärgi, et kõrge riskiastmega pestitsiidid kõrvaldatakse järk-järgult kasutuselt 2030. aastaks; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kutsub komisjoni üles seadma konkreetseid eesmärke, et oluliselt vähendada nii keemiliste pestitsiidide kasutamist kui ka nendest tulenevaid riske; |
| --- | --- |

88.

| 89. | rõhutab murettekitavat viivitust läbivaatamisprogrammi täitmisel ning vajadust tagada biotsiidide toimeainete, muude koostisainete ja terviktoodete (sealhulgas endokriinseid häireid põhjustavate omaduste puhul) kiirem ja põhjalikum (uus) ohutushindamine, et tagada kodanike tervise ja keskkonna kaitse; |
| --- | --- |

89.

| 90. | rõhutab, kui oluline on minna üle tegelikule ring- ja kliimaneutraalsele majandusele ning töötada välja mürgivabad materjalitsüklid; on seisukohal, et esmasest ja ringlussevõetud materjalist valmistatud tooted peaksid vastama samadele keemilistele standarditele; kordab, et jäätmehierarhia kohaselt, nagu on sätestatud jäätmete raamdirektiivis (46), on vältimine ringlussevõtust tähtsam ning seetõttu ei tohiks ringlussevõtuga õigustada ohtlike vanade ainete kasutamise jätkamist; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kordab, et probleemseid vanu aineid sisaldavate toodetega tuleks tegeleda tõhusa registreerimis-, jälgimis- ja kõrvaldamissüsteemi kaudu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kinnitab oma 13. septembri 2018. aasta seisukohta võimaluste kohta käsitleda kemikaale, tooteid ja jäätmeid käsitlevate õigusaktide vahelisi seoseid ning eelkõige seda, et probleemsed ained on need, mis on REACH-määruse artiklis 57 sätestatud kriteeriumide järgi väga ohtlikud ained, Stockholmi konventsiooniga keelatud ained, REACH-määruse XVII lisa punktides loetletud piiratud kasutusega konkreetsed ained ning konkreetsete valdkondlike ja/või tooteid käsitlevate õigusaktidega reguleeritud ained; |
| --- | --- |

92.

| 93. | on seisukohal, et mürgivabade materjalitsüklite saavutamise eeltingimuseks on kõiki tarneahelasse kuuluvates toodetes sisalduvaid ohtlikke kemikaale käsitleva mittekonfidentsiaalse teabe avaldamine tarbijatele ja jäätmekäitlejatele; |
| --- | --- |

93.

| 94. | palub komisjonil töötada välja põhjalikud näitajad kemikaalide mõju kohta tervisele ja keskkonnale, mis muu hulgas aitaksid hinnata kemikaale käsitlevate õigusaktide mõjusust; |
| --- | --- |

94.

| 95. | palub komisjonil tagada, et kiiresti loodaks ja tehtaks kõigis liidu keeltes kättesaadavaks kasutajasõbralik, läbipaistev, kohustuslik ja ühtlustatud avalik ELi teabesüsteem materjalides, esemetes ja jäätmetes sisalduvate ohtlike ainete kohta; |
| --- | --- |

95.

| 96. | juhib tähelepanu sellele, et strateegia peaks aitama tööstusel saavutada mürgivaba keskkonna nimel kliimaneutraalsuse ja nullsaaste eesmärgid ning toetama siseturu head toimimist, edendades samal ajal ELi tööstuse konkurentsivõimet ning ohutut ja kestlikku innovatsiooni ja tootmist kooskõlas rohelise kokkuleppe ja uue tööstusstrateegiaga; rõhutab, et strateegias tuleks vältida tarbetut halduskoormust; |
| --- | --- |

96.

| 97. | juhib tähelepanu sellele, et strateegia peaks uute integreeritud väärtusahelate väljatöötamise kaudu, mis seovad põllumajandus- ja keemiasektori, aitama keemiatööstusel saavutada kliimaneutraalsuse ja nullsaaste eesmärgid ning toetama siseturu head toimimist, edendades samal ajal ELi tööstuse konkurentsivõimet ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

97.

| 98. | nõuab VKEde toetamist, sealhulgas tehnilise abi andmist ohtlike ainete asendamiseks ohutumate alternatiividega, et aidata neil täita ELi kemikaale käsitlevaid õigusakte ning liikuda ohutute ja kestlike toodete tootmise ja kasutamise suunas, edendades teadus- ja arendustegevust, investeeringuid keskkonnasäästlikesse kemikaalidesse ja tehnoloogilist innovatsiooni liidu programmide, näiteks programmi „Euroopa horisont“ raames; |
| --- | --- |

98.

| 99. | rõhutab, et kemikaale käsitlevad õigusaktid tuleks koostada nii, et VKEd saaksid neid rakendada ilma vajalikku kaitsetaset vähendamata; |
| --- | --- |

99.

| 100. | rõhutab, et õigusaktid, mis tagavad regulatiivse stabiilsuse ja prognoositavuse, on keskse tähtsusega, et suunata vajalikku innovatsiooni üleminekuks ringmajandusel põhinevale, ohutule ja säästvale keemiasektorile, sealhulgas taastuvate lähteainete säästvale kasutamisele biomajanduse toetamiseks, ning pikaajalistele investeeringutele mürgivaba keskkonna saavutamiseks; toetab sellega seoses sidusrühmade kaasamist; |
| --- | --- |

100.

| 101. | rõhutab, et liidu kemikaale käsitlevad õigusaktid peavad looma stiimuleid ohutu ja kestliku keemia, materjalide (sealhulgas plasti) ja tehnoloogia, sealhulgas kemikaalivabade alternatiivide jaoks, mis on ohutud ja kavandatult mürgivabad; |
| --- | --- |

101.

| 102. | rõhutab sellega seoses, et strateegia peaks looma võimalusi keskkonnasõbralike tehnoloogiate laiendamiseks, et saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid; |
| --- | --- |

102.

| 103. | rõhutab, et nende tehnoloogiate arendamist ja selliste kemikaalide tootmist tuleks ELis stimuleerida; |
| --- | --- |

103.

| 104. | palub komisjonil töötada ECHA teadusliku ettepaneku alusel välja ELi kriteeriumid keskkonnasäästlike kemikaalide kohta; on seisukohal, et neid kriteeriume tuleks täiendada tootestandarditega (nt kestliku tootepoliitika raamistik); |
| --- | --- |

104.

| 105. | kutsub komisjoni üles soodustama ohutuid ja kestlikke tooteid ja keskkonnahoidlikku tootmist ning võtma kasutusele ja/või kohandama majandushoobasid (nt tasud, keskkonnamaksud, laiendatud tootjavastutus), et saavutada väliskulude arvessevõtmine kemikaalide kogu olelusringi jooksul, sealhulgas tervise- ja keskkonnakulud, olenemata sellest, kas neid kasutatakse liidus või väljaspool liitu; |
| --- | --- |

105.

| 106. | tuletab meelde, et ECHA-le laekuvatest tasudest saadav tulu väheneb edaspidi oluliselt; nõuab, et vaadataks läbi ECHA rahastamismudel ning võetaks kasutusele prognoositav ja kestlik rahastamismehhanism, et tagada ameti nõuetekohane pikaajaline toimimine ja kaotada kõik ebatõhusused, eelkõige need, mis tulenevad eelarveridade lahutamisest, tagades vajalikud vahendid, et rahuldada kasvav nõudlus ameti praeguse töö järele, ja piisavad lisaressursid mis tahes lisatöö jaoks, mida on vaja uues mitmeaastases finantsraamistikus, sealhulgas ECHA töötajad, kes tegelevad üksnes loomade kaitsega ja loomadega mitteseotud meetodite edendamisega kõigis ECHA tegevustes; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles hoiduma ECHA vahendite kärpimisest iga-aastastes eelarvemenetlustes ning andma ECHA-le lisavahendeid mis tahes muude ülesannete täitmiseks, mis võivad olla vajalikud, näiteks ainete hindamine; |
| --- | --- |

107.

| 108. | nõuab, et komisjoni talitustel, kelle ülesanne on tagada kestlikkust toetava kemikaalistrateegia edukas rakendamine, oleks piisavalt töötajaid ja piisav eelarve; rõhutab, et vahendite eraldamine peab vastama nii praegustele kui ka pikaajalistele poliitilistele prioriteetidele, ning eeldab seetõttu Euroopa rohelise kokkuleppe kontekstis inimressursside märkimisväärset suurendamist eelkõige komisjoni keskkonna peadirektoraadis ja asjakohastes ELi ametites; |
| --- | --- |

108.

| 109. | nõuab liidu kemikaale käsitlevate õigusaktide täielikku rakendamist; palub liikmesriikidel eraldada piisavalt vahendeid, et paremini tagada kemikaale käsitlevate ELi õigusaktide täitmine, ning palub komisjonil ja ECHA-l seda piisavalt toetada; |
| --- | --- |

109.

| 110. | palub komisjonil auditeerida kemikaale käsitlevate õigusaktide täitmise tagamise süsteeme liikmesriikides ja teha soovitusi nende parandamiseks, tugevdada koostööd ja koordineerimist täitevasutuste vahel ja teha vajaduse korral ettepanekuid ELi õigusnormide täitmise tagamise vahendite kohta; kutsub komisjoni üles kasutama määruse (EL) 2019/1020 (47) artikli 11 lõikega 4 antud volitusi, et tagada toodete piisav katsetamine kogu liidus; |
| --- | --- |

110.

| 111. | on veendunud, et liikmesriigid peaksid saama selgeid suuniseid selle kohta, kuidas tugevdada kemikaale käsitlevate õigusaktide valdkonnas oma õigusnormide täitmise tagamise süsteeme, ning et selles valdkonnas tuleks tugevdada liikmesriikide täitevasutuste vahelist koordineerimist ja koostööd; kutsub komisjoni üles andma asjakohaseid suuniseid, võttes aluseks täitmise tagamise süsteemide auditi ja arvestades REACHi foorumi raames saadud kogemusi; |
| --- | --- |

111.

| 112. | kutsub komisjoni üles toetama endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide vabade linnade ja kohalike kogukondade Euroopa võrgustiku loomist, et parandada koostööd ja vahetada parimaid tavasid, nagu seda tehakse linnapeade pakti raames; |
| --- | --- |

112.

| 113. | kutsub komisjoni üles võtma kiiresti õiguslikke meetmeid, kui ta teeb kindlaks, et ELi kemikaale käsitlevaid õigusakte ei järgita; tuletab meelde oma 16. jaanuari 2020. aasta tähelepanekut (48), et keskkonnarikkumistega seotud menetlused peavad olema tõhusamad; kutsub komisjoni üles vaatama läbi oma sisesuunised rikkumismenetluste kohta ja kasutama võimalust, mida pakub komisjoni peatselt avaldatav teatis parema õigusloome kohta, et tagada ELi õigusaktide kiire ja tõhus täitmine; |
| --- | --- |

113.

| 114. | kutsub komisjoni üles tagama, et imporditud ja eksporditud kemikaalid ja tooted vastaksid samadele standarditele, mida kohaldatakse liidus toodetavate ja kasutatavate kemikaalide ja toodete suhtes, et tagada ELi ja kolmandate riikide tootjatele võrdsed tingimused; on seisukohal, et nõuetele mittevastavuse kontrolli liidus ja selle piiridel tuleks tõhustada, sealhulgas tolliasutuste vahelise tugevdatud koostöö ja sel eesmärgil spetsiaalse digitaalse vahendi väljatöötamise kaudu, võttes arvesse REACHi foorumi raames saadud kogemusi; väljendab heameelt komisjoni pikaajalise tegevuskava üle ühtse turu normide paremaks rakendamiseks ja täitmise tagamiseks (49) ning kutsub komisjoni üles kasutama täiel määral ära tulevasi ettepanekuid, et tagada ELi kemikaale käsitlevate õigusaktide täitmine; |
| --- | --- |

114.

| 115. | kutsub komisjoni üles põhjalikult hindama liikmesriikide sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavatest kemikaalidest kriitilise tähtsusega väärtusahelates, nagu need, mis on seotud ravimite toimeainete, desinfektsioonivahenditega jne, ning kõiki sellega seotud ohutusriske; |
| --- | --- |

115.

| 116. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja poliitikameetmed, mis hõlbustaksid ja edendaksid ohutut ja säästvat kemikaalide tootmist Euroopa strateegilistes väärtusahelates, nagu ravimite toimeainete ja desinfektsioonivahendite tootmine, et taastada kontroll selle strateegilise valdkonna üle ja vähendada Euroopa sõltuvust kolmandatest riikidest, tagada turvaline kättesaadavus ja vältida ravimite nappust, kahjustamata avatud majandusega riikide rahvusvahelisest kaubandusest tulenevaid hüvesid; |
| --- | --- |

116.

| 117. | palub komisjonil keelata ELis keelatud läviväärtuseta ohtlike ainete jäägid kõigis imporditud toodetes, kuna nendega kokkupuute tase ei ole ühelgi juhul ohutu, ning kohaldada imporditavate muude ainete suhtes samu jääkide piirnorme, mida kohaldatakse ELis toodetud ainete suhtes, et tagada ELi ja kolmandate riikide tootjatele ja põllumajandustootjatele võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

117.

| 118. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles poliitiliselt ja rahaliselt toetama kõiki rahvusvahelisi struktuure ja protsesse, mille eesmärk on saavutada kemikaalide usaldusväärne haldamine ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

118.

| 119. | kutsub komisjoni üles tunnistama, et keemiline saaste (sealhulgas pestitsiidid) on bioloogilise mitmekesisuse kriisi üks peamine põhjustaja, ning esitama seadusandlikke ettepanekuid, et tegeleda püsivate, akumuleeruvate ja liikuvate keemiliste ainete esinemisega keskkonnas ning nende kahjuliku mõjuga ökosüsteemidele ja bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

119.

| 120. | rõhutab, et kemikaalide keskkonnasäästlikkus peab ühtlasi hõlmama keemiatööstuse ja ettevõtete sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust kogu nende tarneahela ulatuses; |
| --- | --- |

120.

| 121. | on seisukohal, et liidu kemikaaliohutuse standardeid tuleks edendada rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

121.

| 122. | kutsub komisjoni üles jätkama tööd kemikaalide kasutamise rahvusvahelise strateegilise lähenemisviisi jätkuprogrammi, sealhulgas eriprogrammi reformi alal; kutsub komisjoni üles aitama kaasa läbirääkimistele sellealase piisava, prognoositava ja kestliku rahastamismehhanismi väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

122.

| 123. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

123.

---

(1)  ELT L 354, 28.12.2013, lk 171.

(2)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 3.

(3)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(4)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

(5)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(6)  ELT L 169, 2.6.2019, lk 45.

(7)  ELT L 201, 21.7.2012, lk 60.

(8)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 44.

(9)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 71.

(10)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

(11)  ELT L 342, 22.12.2009, lk 59.

(12)  ELT L 137, 24.5.2017, lk 1.

(13)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

(14)  ELT L 226, 24.8.2013, lk 1.

(15)  ELT L 231, 6.9.2019, lk 1.

(16)  ELT L 345, 27.12.2017, lk 87.

(17)  ELT L 30, 31.1.2019, lk 112.

(18)  ELT L 164, 20.6.2019, lk 23.

(19)  ELT L 276, 20.10.2010, lk 33.

(20)  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/docs/pages/com_2018_733_analysis_in_support_en_0.pdf.

(21)  ELT C 184, 8.7.2010, lk 82.

(22)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 65.

(23)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 10.

(24)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 146.

(25)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan/public-consultation.

(26)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 136.

(27)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 183.

(28)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0023.

(29)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0082.

(30)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0441.

(31)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2020)0005.

(32)  ELT C 41, 6.2.2020, lk 45.

(33)  https://op.europa.eu/s/nJFb.

(34)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608866/IPOL_STU(2019)608866_EN.pdf.

(35)  https://osha.europa.eu/en/themes/work-related-diseases/work-related-cancer.

(36)  ÜRO, teine ülemaailmne kemikaaliohutuse aruanne: kokkuvõte poliitikakujundajatele.

(37)  Nõukogu 26. juuni 2019. aasta järeldused liidu keskkonnasäästlike kemikaalide poliitika strateegia kohta, punkt 14.

(38)  ÜRO, teine ülemaailmne kemikaaliohutuse aruanne: kokkuvõte poliitikakujundajatele.

(39)  https://www.ehn.org/toxic-chemicals-coronavirus-2645713170.html.

(40)  Euroopa Liidu Kohtu 16. detsembri 2015. aasta otsus kohtuasjas T-521/14.

(41)  Kõige olulisemate kemikaale käsitlevate õigusaktide (v.a REACH) toimivuskontrolli järeldused ning kindlakstehtud probleemid, lüngad ja puudused (COM(2019)0264).

(42)  https://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=ET&f=ST%205867%202013%20INIT.

(43)  Nagu on öeldud Euroopa Liidu Kohtu 7. märtsi 2019. aasta otsuses kohtuasjas T-837/16: (Rootsi Kuningriik vs. Euroopa Komisjon pliikromaatide asjas).

(44)  Euroopa Parlamendi resolutsioon rahvatervise kaitsmise kohta sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest (ELT C 36, 29.1.2016, lk 85).

(45)  https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/

(46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

(47)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1020 turujärelevalve ja toodete vastavuse kohta ning millega muudetakse direktiivi 2004/42/EÜ ja määruseid (EÜ) nr 765/2008 ja (EL) nr 305/2011 (ELT L 169, 25.6.2019, lk 1).

(48)  Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2020. aasta resolutsioon bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungjärgu (COP15) kohta (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0015).

(49)  10. märtsi 2020. aasta teatis, COM(2020)0094.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/92 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/92

---

P9_TA(2020)0204

Liidu terviklik poliitika rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks – komisjoni tegevuskava ja muud hiljutised arengud

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon liidu tervikliku poliitika kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks – komisjoni tegevuskava ja muud viimase aja arengud (2020/2686(RSP))

(2021/C 371/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. mai 2020. aasta teatist tegevuskava kohta, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. mai 2020. aasta teatist tegevuskava kohta, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks (C(2020)2800),

| — | võttes arvesse komisjoni rahapesuvastast paketti, mis võeti vastu 24. juulil 2019. aastal ning mis koosneb poliitilisest teatisest „ELi rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku parem rakendamine“ (COM(2019)0360), aruandest ELi krediidiasutustega seotud hiljutiste väidetavate rahapesujuhtumite hindamise kohta (post mortem) (COM(2019)0373), aruandest siseturgu mõjutavate ja piiriülese tegevusega seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise riskide hindamise kohta (riigiülese riskihindamise aruanne) (COM(2019)0370) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumendist (SWD(2019)0650), samuti aruandest liikmesriikide pangakontodega seotud automatiseeritud keskmehhanismide (keskregistrid või kesksed elektroonilised andmeotsingu süsteemid) omavahelise ühendamise kohta (COM(2019)0372), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rahapesuvastast paketti, mis võeti vastu 24. juulil 2019. aastal ning mis koosneb poliitilisest teatisest „ELi rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku parem rakendamine“ (COM(2019)0360), aruandest ELi krediidiasutustega seotud hiljutiste väidetavate rahapesujuhtumite hindamise kohta (post mortem) (COM(2019)0373), aruandest siseturgu mõjutavate ja piiriülese tegevusega seotud rahapesu ja terrorismi rahastamise riskide hindamise kohta (riigiülese riskihindamise aruanne) (COM(2019)0370) ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumendist (SWD(2019)0650), samuti aruandest liikmesriikide pangakontodega seotud automatiseeritud keskmehhanismide (keskregistrid või kesksed elektroonilised andmeotsingu süsteemid) omavahelise ühendamise kohta (COM(2019)0372),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849 (mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ) (neljas rahapesuvastane direktiiv) (1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/843 (millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL) (viies rahapesuvastane direktiiv) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849 (mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ) (neljas rahapesuvastane direktiiv) (1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta direktiiviga (EL) 2018/843 (millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, ning millega muudetakse direktiive 2009/138/EÜ ja 2013/36/EL) (viies rahapesuvastane direktiiv) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2175, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), määrust (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ja määrust (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2175, millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), määrust (EL) nr 1094/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määrust (EL) 2016/1011, mis käsitleb indekseid, mida kasutatakse võrdlusalustena finantsinstrumentide ja -lepingute puhul või investeerimisfondide tootluse mõõtmiseks, ja määrust (EL) 2015/847, mis käsitleb rahaülekannetes edastatavat teavet (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1153, millega kehtestatakse normid finants- ja muu teabe kasutamise hõlbustamiseks teatavate kuritegude tõkestamisel, avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2000/642/JSK (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1153, millega kehtestatakse normid finants- ja muu teabe kasutamise hõlbustamiseks teatavate kuritegude tõkestamisel, avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2000/642/JSK (4), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1673 rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (7) ja komisjoni 2. juuni 2020. aasta aruannet selle rakendamise kohta „Vara sissenõudmine ja konfiskeerimine: meetmed kuritegevuse mittetasuvaks muutmisel“ (COM(2020)0217), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/42/EL kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimise ja konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus (7) ja komisjoni 2. juuni 2020. aasta aruannet selle rakendamise kohta „Vara sissenõudmine ja konfiskeerimine: meetmed kuritegevuse mittetasuvaks muutmisel“ (COM(2020)0217),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2019. aasta järeldusi, mis käsitlevad rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise strateegilisi prioriteete, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2019. aasta järeldusi, mis käsitlevad rahapesuvastase võitluse ja terrorismi rahastamise tõkestamise strateegilisi prioriteete,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2020. aasta järeldusi finantsuurimise tõhustamise kohta raske ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. juuni 2020. aasta järeldusi finantsuurimise tõhustamise kohta raske ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 24. juuli 2019. aasta arvamust järelevalve alla kuuluvatele üksustele esitatava teabe kohta, mis käsitleb rahapesu ja terrorismi rahastamise riske usaldatavusnõuete täitmise järelevalves, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) 24. juuli 2019. aasta arvamust järelevalve alla kuuluvatele üksustele esitatava teabe kohta, mis käsitleb rahapesu ja terrorismi rahastamise riske usaldatavusnõuete täitmise järelevalves,

| — | võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni uurivate ajakirjanike kaitse kohta Euroopas: Slovakkia ajakirjaniku Ján Kuciaki ja Martina Kušnírová juhtum (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni uurivate ajakirjanike kaitse kohta Euroopas: Slovakkia ajakirjaniku Ján Kuciaki ja Martina Kušnírová juhtum (10),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal (11),

| — | võttes arvesse oma 28. märtsi 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi olukorra ja korruptsioonivastase võitluse kohta ELis, eelkõige Maltal ja Slovakkias (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. märtsi 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi olukorra ja korruptsioonivastase võitluse kohta ELis, eelkõige Maltal ja Slovakkias (12),

| — | võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal pärast Daphne Caruana Galizia mõrvaga seoses tehtud hiljutisi paljastusi (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. detsembri 2019. aasta resolutsiooni õigusriigi kohta Maltal pärast Daphne Caruana Galizia mõrvaga seoses tehtud hiljutisi paljastusi (13),

| — | võttes arvesse komisjoni tegevuskava, mis käsitleb uue metoodika väljatöötamist ELi hinnangu andmiseks suure riskiga kolmandate riikide kohta vastavalt direktiivile (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni tegevuskava, mis käsitleb uue metoodika väljatöötamist ELi hinnangu andmiseks suure riskiga kolmandate riikide kohta vastavalt direktiivile (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 22. juuni 2018. aasta töödokumenti metoodika kohta suure riskiga kolmandate riikide kindlaksmääramiseks vastavalt direktiivile (EL) 2015/849 (SWD(2018)0362), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 22. juuni 2018. aasta töödokumenti metoodika kohta suure riskiga kolmandate riikide kindlaksmääramiseks vastavalt direktiivile (EL) 2015/849 (SWD(2018)0362),

| — | võttes arvesse komisjonis vastu võetud nelja delegeeritud määrust – (EL) 2016/1675 (14), (EL) 2018/105 (15), (EL) 2018/212 (16) ja (EL) 2018/1467 (17) –, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonis vastu võetud nelja delegeeritud määrust – (EL) 2016/1675 (14), (EL) 2018/105 (15), (EL) 2018/212 (16) ja (EL) 2018/1467 (17) –, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849, määrates kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta koostada kooskõlas rahapesuvastase direktiiviga kolmandate riikide kohta ELi must nimekiri (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta koostada kooskõlas rahapesuvastase direktiiviga kolmandate riikide kohta ELi must nimekiri (18),

| — | võttes arvesse oma 26. märtsi 2019. aasta resolutsiooni finantskuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. märtsi 2019. aasta resolutsiooni finantskuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 19. septembri 2019. aasta resolutsiooni liidu rahapesuvastaste õigusaktide rakendamise seisu kohta (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. septembri 2019. aasta resolutsiooni liidu rahapesuvastaste õigusaktide rakendamise seisu kohta (20),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et komisjoni andmetel on umbes 1 % liidu aastasest sisemajanduse koguproduktist (160 miljardit eurot) seotud kahtlase finantstegevusega (21), näiteks rahapesuga, mis on omakorda seotud korruptsiooni, relva-, inim- ja uimastikaubanduse, maksudest kõrvalehoidumise ja pettusega, terrorismi rahastamise või muu ebaseadusliku tegevusega, mis mõjutab ELi elanike igapäevaelu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni andmetel on umbes 1 % liidu aastasest sisemajanduse koguproduktist (160 miljardit eurot) seotud kahtlase finantstegevusega (21), näiteks rahapesuga, mis on omakorda seotud korruptsiooni, relva-, inim- ja uimastikaubanduse, maksudest kõrvalehoidumise ja pettusega, terrorismi rahastamise või muu ebaseadusliku tegevusega, mis mõjutab ELi elanike igapäevaelu;

| B. | arvestades, et Europoli andmetel arestiti või külmutati ajavahemikul 2010–2014 ajutiselt 2,2 % hinnangulisest kuritegelikul teel saadud tulust ning ELi tasandil konfiskeeriti ainult 1,1 % kuritegelikul teel saadud tulust, mis tähendab, et 98,9 % hinnangulisest kuritegelikul teel saadud tulust ei konfiskeeritud ja see jäi kurjategijate käsutusse (22); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Europoli andmetel arestiti või külmutati ajavahemikul 2010–2014 ajutiselt 2,2 % hinnangulisest kuritegelikul teel saadud tulust ning ELi tasandil konfiskeeriti ainult 1,1 % kuritegelikul teel saadud tulust, mis tähendab, et 98,9 % hinnangulisest kuritegelikul teel saadud tulust ei konfiskeeritud ja see jäi kurjategijate käsutusse (22);

| C. | arvestades, et liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikku tugevdati neljanda rahapesuvastase direktiivi vastuvõtmisega 2015. aasta mais ja viienda rahapesuvastase direktiivi vastuvõtmisega 2018. aasta aprillis ning nende ülevõtmisega liikmesriikide õigusesse vastavalt 2017. aasta juuniks ja 2020. aasta jaanuariks ning muude kaasnevate õigusaktide ja meetmetega; arvestades, et kolmandat rahapesuvastast direktiivi ei ole liikmesriikides alati nõuetekohaselt rakendatud, ometi ei ole komisjon algatanud ühtegi rikkumismenetlust; arvestades, et komisjon algatas rikkumismenetlused enamiku liikmesriikide vastu, kuna nad ei võtnud neljandat rahapesuvastase direktiivi liikmesriigi õigusesse nõuetekohaselt üle, ning algatas menetlused suure enamiku liikmesriikide vastu, kes ei teatanud viienda rahapesuvastase direktiivi ülevõtmise meetmetest või teatasid viienda rahapesuvastase direktiivi osalise ülevõtmise meetmetest (23); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liidu rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikku tugevdati neljanda rahapesuvastase direktiivi vastuvõtmisega 2015. aasta mais ja viienda rahapesuvastase direktiivi vastuvõtmisega 2018. aasta aprillis ning nende ülevõtmisega liikmesriikide õigusesse vastavalt 2017. aasta juuniks ja 2020. aasta jaanuariks ning muude kaasnevate õigusaktide ja meetmetega; arvestades, et kolmandat rahapesuvastast direktiivi ei ole liikmesriikides alati nõuetekohaselt rakendatud, ometi ei ole komisjon algatanud ühtegi rikkumismenetlust; arvestades, et komisjon algatas rikkumismenetlused enamiku liikmesriikide vastu, kuna nad ei võtnud neljandat rahapesuvastase direktiivi liikmesriigi õigusesse nõuetekohaselt üle, ning algatas menetlused suure enamiku liikmesriikide vastu, kes ei teatanud viienda rahapesuvastase direktiivi ülevõtmise meetmetest või teatasid viienda rahapesuvastase direktiivi osalise ülevõtmise meetmetest (23);

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis 2019. aasta märtsis vastu ambitsioonika resolutsiooni finantskuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta, milles järeldati, et kehtivad ELi rahapesuvastased reeglid on vaja põhjalikult läbi vaadata; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis 2019. aasta märtsis vastu ambitsioonika resolutsiooni finantskuritegude, maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise kohta, milles järeldati, et kehtivad ELi rahapesuvastased reeglid on vaja põhjalikult läbi vaadata;

| E. | arvestades, et komisjon võttis 7. mail 2020 vastu tegevuskava (24), mis käsitleb liidu terviklikku kuuele sambale rajatud poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon võttis 7. mail 2020 vastu tegevuskava (24), mis käsitleb liidu terviklikku kuuele sambale rajatud poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks;

| F. | arvestades, et samal kuupäeval avaldati uus metoodika selliste kolmandate riikide kindlaks tegemiseks, kus esineb suur rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud strateegiliste puuduste risk, mis ei tugine üksnes välistele teabeallikatele; arvestades, et riikide suhtes, mis on selle metoodika alusel määratletud suure riskiga kolmandate riikidena, kohaldatakse kooskõlas neljandas ja viiendas rahapesuvastases direktiivis sätestatud kohustustega kliendi suhtes rakendatavaid tugevdatud hoolsusmeetmeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et samal kuupäeval avaldati uus metoodika selliste kolmandate riikide kindlaks tegemiseks, kus esineb suur rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud strateegiliste puuduste risk, mis ei tugine üksnes välistele teabeallikatele; arvestades, et riikide suhtes, mis on selle metoodika alusel määratletud suure riskiga kolmandate riikidena, kohaldatakse kooskõlas neljandas ja viiendas rahapesuvastases direktiivis sätestatud kohustustega kliendi suhtes rakendatavaid tugevdatud hoolsusmeetmeid;

| G. | arvestades, et killustatud õiguslik, institutsiooniline ja regulatiivne maastik kogu ELis rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas tekitab piiriüleste teenuste osutajatele lisakulusid ja -koormust, annab ettevõtjatele stiimulid registreerida end seal, kus reeglid on leebemad, ning võimaldab üksikisikutel, organisatsioonidel ja nende finantsvahendajatel tegeleda ebaseadusliku tegevusega seal, kus järelevalvet ja õigusnormide täitmise tagamist peetakse nõrgemaks ja/või leebemaks; arvestades, et praegune rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusraamistik toob liikmesriikides kaasa rahapesuvastase direktiivi erinevad tõlgendused ja tavad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et killustatud õiguslik, institutsiooniline ja regulatiivne maastik kogu ELis rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas tekitab piiriüleste teenuste osutajatele lisakulusid ja -koormust, annab ettevõtjatele stiimulid registreerida end seal, kus reeglid on leebemad, ning võimaldab üksikisikutel, organisatsioonidel ja nende finantsvahendajatel tegeleda ebaseadusliku tegevusega seal, kus järelevalvet ja õigusnormide täitmise tagamist peetakse nõrgemaks ja/või leebemaks; arvestades, et praegune rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusraamistik toob liikmesriikides kaasa rahapesuvastase direktiivi erinevad tõlgendused ja tavad;

| H. | arvestades, et viimastel aastatel on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas tehtud mitmeid paljastusi, sealhulgas (kuid mitte ainult) juhtumite osas, mida on nimetatud komisjoni aruandes ELi krediidiasutustega seotud hiljutiste väidetavate rahapesujuhtumite hindamise kohta, aga ka cum-ex skandaal seoses dividendiarbitraažiga ja nn Luanda lekete paljastused; arvestades, et korrapäraselt avaldatakse uusi paljastusi, mis puudutavad sageli ELi rahaliste vahendite väärkasutamist ja korruptsioonijuhtumeid liikmesriikides; arvestades, et see näitab, et EL peab esmajärjekorras jätkama võitlust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu ning ajakohastama rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusraamistikku; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et viimastel aastatel on rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas tehtud mitmeid paljastusi, sealhulgas (kuid mitte ainult) juhtumite osas, mida on nimetatud komisjoni aruandes ELi krediidiasutustega seotud hiljutiste väidetavate rahapesujuhtumite hindamise kohta, aga ka cum-ex skandaal seoses dividendiarbitraažiga ja nn Luanda lekete paljastused; arvestades, et korrapäraselt avaldatakse uusi paljastusi, mis puudutavad sageli ELi rahaliste vahendite väärkasutamist ja korruptsioonijuhtumeid liikmesriikides; arvestades, et see näitab, et EL peab esmajärjekorras jätkama võitlust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu ning ajakohastama rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise õigusraamistikku;

| I. | arvestades, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) siseauditi talitus auditeeris 2019. aastal seda, kuidas panga rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikku peamiselt alates 2017. aastast rakendatakse, ning osutas olulistele puudujääkidele, mis olid osaliselt seotud raamistiku puuduliku kohandamisega; arvestades, et EIP koostas kava kõigi tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks 2020. aasta juuliks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) siseauditi talitus auditeeris 2019. aastal seda, kuidas panga rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikku peamiselt alates 2017. aastast rakendatakse, ning osutas olulistele puudujääkidele, mis olid osaliselt seotud raamistiku puuduliku kohandamisega; arvestades, et EIP koostas kava kõigi tuvastatud puudujääkide kõrvaldamiseks 2020. aasta juuliks;

| J. | arvestades, et rahapesuvastane töökond hoiatas 2020. aasta mais (25), et COVID-19-ga seotud kuritegude, nagu pettuse, küberkuritegevuse ning valitsuse rahaliste vahendite ja rahvusvahelise finantsabi kõrvale suunamise ja väärkasutamise sagenemine loob ebaseaduslikult tegutsejatele uusi tuluallikaid; arvestades, et Europol on hoiatanud ka selle eest, kuidas kurjategijad on kiiresti haaranud kinni võimalustest kriisi ära kasutada, kohandades oma tegutsemisviise ja arendades uut laadi kuritegevust, nimelt küberkuritegevuse, pettuse, võltsimise ja organiseeritud varavastase kuritegevuse kaudu (26); arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) on esitanud pädevatele riiklikele asutustele konkreetsed soovitused teha koostööd kohustatud isikutega, et teha kindlaks COVID-19 puhangust tulenevad konkreetsed rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonna riskid ja neid maandada ning kohandada oma järelevalvevahendeid (27); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahapesuvastane töökond hoiatas 2020. aasta mais (25), et COVID-19-ga seotud kuritegude, nagu pettuse, küberkuritegevuse ning valitsuse rahaliste vahendite ja rahvusvahelise finantsabi kõrvale suunamise ja väärkasutamise sagenemine loob ebaseaduslikult tegutsejatele uusi tuluallikaid; arvestades, et Europol on hoiatanud ka selle eest, kuidas kurjategijad on kiiresti haaranud kinni võimalustest kriisi ära kasutada, kohandades oma tegutsemisviise ja arendades uut laadi kuritegevust, nimelt küberkuritegevuse, pettuse, võltsimise ja organiseeritud varavastase kuritegevuse kaudu (26); arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) on esitanud pädevatele riiklikele asutustele konkreetsed soovitused teha koostööd kohustatud isikutega, et teha kindlaks COVID-19 puhangust tulenevad konkreetsed rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonna riskid ja neid maandada ning kohandada oma järelevalvevahendeid (27);

| K. | arvestades, et vastavalt Tax Justice Networki (õiglase maksustamise võrgustik) finantssaladuse indeksile kuulub maailma kümne peamise maksuparadiisi hulka kaks ELi liikmesriiki, veel üks riik Euroopas ja veel kaks endise ELi liikmesriigi ülemereterritooriumi; arvestades, et rahapesu ja korruptsiooni vastane võitlus peab seetõttu algama ELis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et vastavalt Tax Justice Networki (õiglase maksustamise võrgustik) finantssaladuse indeksile kuulub maailma kümne peamise maksuparadiisi hulka kaks ELi liikmesriiki, veel üks riik Euroopas ja veel kaks endise ELi liikmesriigi ülemereterritooriumi; arvestades, et rahapesu ja korruptsiooni vastane võitlus peab seetõttu algama ELis;

| L. | arvestades, et 2020. aasta finantssaladuse indeksi kohaselt moodustab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) riikide finantssaladus 49 % kogu maailma finantssaladusest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2020. aasta finantssaladuse indeksi kohaselt moodustab Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) riikide finantssaladus 49 % kogu maailma finantssaladusest;

| M. | arvestades, et kaubandusega seotud valearveid kasutatakse maksudest ja/või tollimaksudest kõrvalehoidmiseks, kuritegelikul teel saadud tulu pesemiseks, valuutakontrollist kõrvalehiilimiseks ja kasumi välismaale ümberpaigutamiseks; arvestades, et 135 arenguriigi ja 36 arenenud majandusega riigi kaubavahetuses kümne aasta jooksul (2008–2017) tuvastatud valearvetest tingitud väärtuseerinevus oli 8,7 triljonit USA dollarit (28); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kaubandusega seotud valearveid kasutatakse maksudest ja/või tollimaksudest kõrvalehoidmiseks, kuritegelikul teel saadud tulu pesemiseks, valuutakontrollist kõrvalehiilimiseks ja kasumi välismaale ümberpaigutamiseks; arvestades, et 135 arenguriigi ja 36 arenenud majandusega riigi kaubavahetuses kümne aasta jooksul (2008–2017) tuvastatud valearvetest tingitud väärtuseerinevus oli 8,7 triljonit USA dollarit (28);

ELi tegevuskava ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistik

| 1. | väljendab heameelt komisjoni 7. mai 2020. aasta teatise üle tegevuskava kohta, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks, millega pannakse alus olukorra edasisele parandamisele, eelkõige kehtivate õigusaktide täitmise tagamisel ja rakendamisel; nõuab, et liit edendaks võimalikult kiiresti selle tegevuskava kõiki kuut sammast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb heameelt selle üle, et komisjon kavatseb koostada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonnas ühtsed reeglid, sealhulgas muutes rahapesuvastase direktiivi asjakohased osad määruseks, et tagada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemiseks ühtlustatum normide kogum; soovitab komisjonil kaaluda järgmiste valdkondade arvamist selle määruse kohaldamisalasse: tegelike tulusaajate väljaselgitamine; kohustatud isikute ja nende aruandluskohustuste loetelu; kliendi suhtes rakendatavad hoolsusmeetmed, sealhulgas riikliku taustaga isikutega seotud nõuded; sätted tegelike tulusaajate registrite ning maksekontosid ja pangakontosid puudutavate keskmehhanismide kohta; pädevate asutuste ja rahapesu andmebüroode vaheline koostööraamistik; nii finantssektori kohustatud isikute kui ka muude kohustatud isikute järelevalve standardid ning rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlustest teatavate isikute kaitse; on arvamusel, et võib-olla tuleb vastu võtta täiendavad tehnilised standardid, kuid määruses tuleks käsitleda olulisi ühtlustamismeetmeid, et tagada parlamendi ja nõukogu kui kaasseadusandjate nõuetekohane roll selles väga tundlikus valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | avaldab heameelt, et komisjon kavatseb tutvustada järgmise 12 kuu jooksul ELi uut rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise institutsioonilist struktuuri, mis põhineb rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise ELi tasandi järelevalveasutusel ning rahapesu andmebüroode ELi koordineerimis- ja toetusmehhanismil; palub komisjonil kaaluda ELi koordineerimis- ja toetusmehhanismi loomist ELi rahapesu andmebüroo kujul; palub komisjonil tagada, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eest vastutava järelevalveasutuse kohustused hõlmaksid finantssektori kohustatud isikuid ja muid kohustatud isikuid, kellel on otsesed järelevalvevolitused teatavate kohustatud isikute üle sõltuvalt nende suurusest või nendega kaasnevast riskist, samuti järelevalvet ELi reeglite kohaldamise üle riiklike järelevalveasutuste poolt; nõuab ELi ja riiklike järelevalveasutuste vastavate volituste selget jaotust, samuti selgust tingimuste osas, mille alusel ELi tasandi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutus riskipõhise hindamise põhjal otsest järelevalvet teostab, ning seda, millal peetakse riiklike järelevalveasutuste tegevust või toiminguid asjakohatuks ja/või ebapiisavaks; nõuab, et ELi tasandi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutusele ning ELi rahapesu andmebüroole antaks eelarveline ja funktsionaalne sõltumatus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles laiendama rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise valdkonna ühtseid eeskirju, et laiendada kohustatud isikute kohaldamisala, eelkõige eesmärgiga integreerida uued ja murrangulised turusektorid ning uuenduslik tehnoloogia ja rahvusvaheliste standardite areng ning tagada see, et teenuste osutamine oleks hõlmatud samal moel kui kaupade tarnimine; kutsub komisjoni üles tegelema krüptovaraga seotud riskidega, tagades ulatuslikult põhimõtte „tunne oma klienti“ täitmise ning järgides samal ajal vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; kutsub komisjoni üles tagama, et finantssektorivälised kohustatud isikud oleksid allutatud finantssektori ettevõtjatega sarnasele järelevalvele, mida teostab sõltumatu avaliku sektori asutus riiklikul tasandil, ning tagama, et nende sõltumatute avaliku sektori asutuste teadlikkuse, koolituse, nõuetele vastavuse ja sanktsioonide määramise tase oleks rikkumiste korral piisav; kutsub komisjoni üles tagama, et rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise sätete rakendamine ei tooks kaasa riiklikke õigusakte, millega kehtestatakse ülemäärased tõkked kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevusele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde oma seisukohta, et liidus peavad olema omavahel ühendatud ja kvaliteetsed tegelike tulusaajate registrid, tagades samal ajal kõrged andmekaitsestandardid; kutsub komisjoni üles uurima künnise alandamist tegeliku tulusaaja kindlaks tegemiseks, võttes arvesse Ameerika Ühendriikide raamatupidamiskorda, ning esitama ettepaneku usaldusfondide ja sarnaste üksuste tegelike tulusaajate avalikult kättesaadavate registrite loomiseks; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekuid olemasolevate lünkade kaotamiseks, mis võimaldavad äriühingutel peita tegelikud tulusaajad variisikute taha, ning võimaldama äriühingutel taotleda ärisuhte lõpetamist juhul, kui lõplikku tegelikku tulusaajat ei ole võimalik kindlaks teha; palub komisjonil hinnata maa ja kinnisvara registrites sisalduva teabe ühtlustamise vajalikkust ja proportsionaalsust ning teha tööd nende registrite sidumiseks; kutsub komisjoni üles lisama asjaomasele aruandele vajaduse korral seadusandliku ettepaneku; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles tegelema probleemiga, et riiklikes registrites ei ole piisavaid ja täpseid andmeid, mida saaks kasutada tegelike tulusaajate kindlakstegemiseks, eriti olukordades, kus kasutatakse varifirmade võrgustikku; nõuab tegelike tulusaajatega seotud läbipaistvusnormide tugevdamist nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, et tagada, et nendega nähakse ette andmete täpsusega seotud kontrollimehhanismid; kutsub komisjoni üles tugevdama järelevalvet liikmesriikides tegelike tulusaajate registrite loomisega seotud sätete ülevõtmise üle, et tagada nende nõuetekohane toimimine ja üldsuse juurdepääs kvaliteetsetele andmetele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb heameelt kava üle tagada kogu ELi hõlmav makse- ja pangakontodega seotud keskmehhanismide omavaheline ühendatus, et soodustada õiguskaitseasutuste ja rahapesu andmebüroode kiiremat juurdepääsu finantsteabele eri uurimisetappidel ning hõlbustada piiriülest koostööd täielikus kooskõlas kohaldatavate andmekaitsereeglitega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil vaadata läbi reeglid, mis käsitlevad äriühingute asutamisel ja muude juriidiliste isikute, usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste loomisel kogutava teabe hulka, ning esitada üksikasjalikumad sätted kliendi suhtes rakendatavate hoolsusmeetmete kohta finantskontode, sealhulgas pangakontode avamisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil esitada ettepanek mõjusate, proportsionaalsete ja hoiatavate ning ühtlustatumate ELi tasandi karistuste kohta rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise reeglite täitmata jätmise eest; |
| --- | --- |

9.

Rahapesuvastase direktiivi rakendamine

| 10. | peab äärmiselt kahetsusväärseks asjaolu, et kolmanda rahapesuvastase direktiivi ebaõige rakendamise suhtes ei algatatud ühtegi rikkumismenetlust, ning palub komisjonil sellised rikkumismenetlused liikmesriikide vastu algatada, kui need on põhjendatud; on ülimalt mures asjaolu pärast, et paljud liikmesriigid ei rakenda neljandat rahapesuvastast direktiivi; väljendab seetõttu heameelt komisjoni nulltolerantsi väljendava hoiaku üle ja selle üle, et liikmesriikide vastu on algatatud rikkumismenetlused, mis põhinevad komisjoni tehtud terviklikkuse kontrolli tulemustel; on sügavalt mures, et paljud liikmesriigid ei suutnud pidada kinni viienda rahapesuvastase direktiivi ülevõtmistähtajast, milleks on 10. jaanuar 2020, ega nõudest, mille kohaselt tuleks äriühingute ja muude juriidiliste isikute tegelikult kasu saavate omanike registrid luua 10. jaanuariks 2020 ning usaldusfondide ja sarnaste õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanike registrid 10. märtsiks 2020; väljendab seetõttu heameelt asjaolu üle, et komisjon on juba algatanud mitu rikkumismenetlust, ning kutsub komisjoni üles algatama terviklikkuse kontrolli tulemuste põhjal liikmesriikide vastu võimalikult kiiresti uued rikkumismenetlused; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et neljanda rahapesuvastase direktiivi õigsuse kontrolli ei saanud teha komisjon ise, kuna tal puudus selleks suutlikkus, ning et selle lõpuleviimine võtab aega mitu aastat pärast direktiivi jõustumist, mis omakorda aeglustab rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohustuste nõuetekohast rakendamist liikmesriikides; kutsub komisjoni üles viima põhjalikud õigsuse kontrollid võimalikult kiiresti lõpule ja algatama vajaduse korral uued rikkumismenetlused; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, võtaksid neljanda ja viienda rahapesuvastase direktiivi viivitamata ja nõuetekohaselt üle ja rakendaksid neid; on mures, et liikmesriikides kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni ja rahapesu juhtumite puhul ei ole reeglite täitmine üldiselt piisavalt tagatud, ning kutsub komisjoni üles muutusi väga tähelepanelikult jälgima ja võtma sellega seoses jõulisemaid ja otsustavamaid meetmeid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | peab tervitatavaks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise soovituste lisamist teatavate liikmesriikide riigipõhistesse soovitustesse, mille nõukogu Euroopa poolaasta tsükli raames vastu võttis; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks eelkõige seda, kas riiklikel rahapesu andmebüroodel on rahapesu ja terrorismi rahastamisega seotud riskide tõhusaks käsitlemiseks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

12.

Suure riskiga kolmandate riikide ELi loetelu

| 13. | kutsub komisjoni üles täiendavalt hindama võimalust koostada potentsiaalselt suure riskiga kolmandate riikide nn hall nimekiri sarnaselt ELi praeguse käsitusega kanda loetellu maksualast koostööd mittetegevad jurisdiktsioonid; väljendab muret asjaolu pärast, et 12 kuud kestva protsessi pikkus, mille tulemusel valmib lõpphinnang, mille alusel määratakse kindlaks suure riskiga kolmandad riigid, kus esineb strateegilisi puudusi, võib põhjustada rahapesu ja terrorismi rahastamise tulemusliku tõkestamise alases tegevuses tarbetuid viivitusi; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon ei tugine üksnes rahapesuvastase töökonna loetellu kandmise protsessile ja on valmis kasutama viienda rahapesuvastase direktiivi rangemaid kriteeriume, eelkõige mis puudutab tegelike tulusaajate läbipaistvust, et viia läbi kolmandate riikide sõltumatu hindamine, mis peaks olema vaba geopoliitilisest sekkumisest; |
| --- | --- |

13.

| 14. | seab kahtluse alla käsituse, mida on väljendatud komisjoni talituste töödokumendis, mis käsitleb direktiivi (EL) 2015/849 tähenduses suure riskiga kolmandate riikide tuvastamise metoodikat ja milles määratletakse ülekaaluka ohutasemega riigid kahe kriteeriumi alusel, mis mõlemad peavad olema täidetud; soovitab, et riigid, kellega seondub märkimisväärne rahapesu või terrorismi rahastamise oht, tuleks vaikimisi kanda kohe koostööst keelduvate jurisdiktsioonide loetellu ilma lisatingimusteta ning need tuleks loetelust välja jätta alles siis, kui nendelt nõutavad kohustused on täielikult täidetud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub, et komisjon tagaks avalikult läbipaistva protsessi, millega kehtestatakse selged ja konkreetsed võrdlusalused riikidele, kes kohustuvad tegema reforme, et vältida loetellu kandmist; palub komisjonil lisaks avaldada oma hinnangud hinnangu saanud ja nimekirja kantud riikide kohta, et tagada hinnangu kuritarvitamise vältimiseks avalik kontroll; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles võtma vastumeetmeid kolmandate riikide suhtes, kes ei tee koostööd rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise Euroopa uurimistes, sealhulgas nende suhtes, kes on seotud uuriva ajakirjaniku Daphne Caruana Galizia mõrvaga; |
| --- | --- |

16.

Praegune ELi järelevalve

| 17. | rõhutab, et kehtivas ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistikus esineb ELi reeglite täitmise tagamisel puudusi ja puudub ka tõhus järelevalve; toetab EBA juba heakskiidetud volituste laiendamist, kuid väljendab veel kord sügavat muret selle pärast, kas EBA suudab tulenevalt oma juhtimisstruktuurist sõltumatut hindamist läbi viia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et maksuparadiisides asuvatele üksustele ei võimaldataks juurdepääsu ELi rahastamisele, sealhulgas COVID-19 epideemia majanduslikele ja sotsiaalsetele tagajärgedele reageerimiseks antavale abile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub riiklikke pädevaid asutusi ja EKPd üles võtma järelevalvealase läbivaatamise ja hindamise protsessi käigus arvesse finantskuritegevusega seotud riske, milleks neil vastavalt kehtivale õigusraamistikule on juba volitused; nõuab, et EKP-le antaks volitused tühistada kõigi selliste euroalal tegutsevate pankade tegevusload, kes rikuvad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise kohustust, sõltumata riiklike rahapesuvastaste asutuste hinnangust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub Euroopa Pangandusjärelevalvel viia läbi nn Luanda Leaksi paljastuste uurimine ning hinnata eelkõige seda, kas on rikutud liikmesriigi või ELi õigust, ning hinnata finantsjärelevalveasutuste võetud meetmeid; palub, et Euroopa Pangandusjärelevalve teeks asjassepuutuvatele pädevatele asutustele reformimise ja võetavate meetmete kohta sobivaid ettepanekuid; kutsub teisi riigi tasandi pädevaid asutusi üles alustama nn Luanda Leaksi paljastuste uurimist või seda jätkama ning võtma vastutusele huvirühmad, kelle puhul on leitud, et nad rikuvad rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise reegleid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab rahvusvahelise uuriva ajakirjanduse ja rikkumisest teatajate rolli riikliku taustaga isikute võimaliku korruptsiooni, rahapesu ja üldise väärkäitumise paljastamisel, aga ka finants- ja muude kui finantsvahendajate rolli võimalike ebaseaduslikult saadud vahendite ELi finantssüsteemi imbumisel, ilma et oleks toimunud nõuetekohane kontroll; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib murega, et Luanda Leaks ja muud varasemad skandaalid, nagu cum-ex, Panama dokumendid, Lux Leaks ja dokumendikogu Paradise Papers, on kodanike usaldust meie finants- ja maksusüsteemide vastu mitmel korral vähendanud; rõhutab, kui oluline on taastada üldsuse usaldus ning tagada õiglased ja läbipaistvad maksusüsteemid ning õiglane maksustamine; rõhutab sellega seoses, et EL peab tõsiselt tegelema oma sisemiste probleemidega, eelkõige seoses madalate maksudega maksuparadiisidega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et EBA ja Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) on viinud seoses dividendiarbitraaži skeemidega läbi eraldi uurimise; võtab teadmiseks EBA personaliuuringu tulemused ja selle 10-punktilise tegevuskava aastateks 2020–2021, et tõhustada selliseid skeeme hõlmavat tulevast usaldatavus- ja rahapesuvastaste nõuete raamistikku; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et EBA-l kulus rohkem kui 18 kuud järelduse tegemiseks, et tal on vaja algatada ametlik uurimine; palub ESMA-l viia läbi põhjaliku uurimise ja esitada võimalikult kiiresti kaugeleulatuvad soovitused; peab kahetsusväärseks, et liikmesriikide pädevad asutused ei ole võtnud selliste ebaseaduslike dividendiarbitraaži tavade eest vastutavate üksuste ja isikute uurimiseks ja vastutusele võtmiseks nähtavaid meetmeid ning et ametiasutused ei tee omavahel koostööd; |
| --- | --- |

23.

Liikmesriikide koostöö

| 24. | juhib tähelepanu ELi haldus-, kohtu- ja õiguskaitseasutuste vahelise parema koostöö vajadusele; väljendab heameelt asjaolu üle, et komisjon võttis arvesse Euroopa Parlamendi korduvat nõudmist koostada mõjuhinnang liikmesriikide rahapesu andmebüroode koordineerimis- ja toetusmehhanismi loomise kohta; kutsub komisjoni üles kaaluma ELi rahapesu andmebüroo loomist kui võimalust toetada kahtlaste piiriüleste tehingute tuvastamist ja viia piiriülese koostöö jaoks läbi ühine analüüs; soovitab anda sellele mehhanismile volitused teha ettepanekuid rahapesu andmebüroode vahelise koostöö ühiste rakendusmeetmete või standardite kohta ning edendada rahapesu andmebüroodes koolitust, suutlikkuse suurendamist ja nendevahelist kogemuste jagamist; rõhutab, kui oluline on anda sellele mehhanismile juurdepääs eri liikmesriikide asjakohasele teabele ja volitused piiriüleste juhtumitega tegelemiseks; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub üles heaks kiitma täiendavaid algatusi, millega saaks tagada rahapesu ja terrorismi rahastamise vastaste meetmete täitmise ELi ja riiklikul tasandil, nt laiendada Euroopa Prokuratuuri ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) pädevusi ning tugevdada olemasolevaid asutusi, nagu Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet (Europol) ja Eurojust; võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada ettepanek Europoli volituste tugevdamiseks, nagu on märgitud komisjoni kohandatud tööprogrammis, ning tuletab meelde, et suuremad volitused peaksid käima käsikäes piisava parlamentaarse kontrolliga; on veendunud, et prioriteediks peaks olema Europoli suutlikkuse suurendamine piiriüleste uurimiste algatamise taotlemisel, eelkõige tõsiste rünnakute korral rikkumisest teatajate ja uurivate ajakirjanike vastu, kellel on oluline roll korruptsiooni, pettuste, juhtimisvigade ja muude väärtegude paljastamisel avalikus ja erasektoris; |
| --- | --- |

25.

| 26. | peab tervitatavaks Europoli Euroopa finants- ja majanduskuritegude keskuse loomist, mis tõhustab liikmesriikidele ja ELi asutustele antavat operatiivabi finants- ja majanduskuritegude valdkonnas ning edendab finantsuurimiste süstemaatilist kasutamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni üles kaaluma ettepaneku tegemist piiriüleste maksu-uurimiste ja muude piiriüleste finantskuritegude Euroopa raamistiku kohta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palub seetõttu liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel hõlbustada Euroopa Prokuratuuri kiiret loomist, ning on seisukohal, et kõik liikmesriigid, kes ei ole veel teatanud kavatsusest Euroopa Prokuratuuriga ühineda, peaksid seda tegema; nõuab liikmesriikide poolset realistlike rahaliste vahendite ja inimressursside eraldamist ning täiskohaga delegaatprokuröride ametisse nimetamist, nii et see vastaks Euroopa Prokuratuuri eeldatavale suurele töökoormusele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et kavandatud eelarve- ja inimressursid ei ole rahapesuvastaste uurimiste ja olemasolevate koordineerimismehhanismide, nagu rahapesuvastane operatiivvõrgustik ja teabevahetusplatvorm FIU.net, täielikuks toetamiseks piisavad; |
| --- | --- |

29.

Muud seotud aspektid

| 30. | rõhutab avaliku ja erasektori vahelise toimiva koostöö potentsiaali seoses rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlemiseks kogutava finantsteabega, sealhulgas võimalikke avaliku ja erasektori partnerlusi, ning seda, et neid tuleb tulevikus paremini ära kasutada, näiteks platvormid teabe jagamiseks õiguskaitseasutuste, rahapesu andmebüroode ja erasektori vahel; julgustab kõiki asjaomaseid sidusrühmi andma oma panuse, eelkõige jagades avaliku konsultatsiooni käigus olemasolevaid hästitoimivaid tavasid; on seisukohal, et sellise koostöö puhul tuleks rangelt kinni pidada kohaldatavate andmekaitsereeglite piirangutest ja põhiõigustest; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut kolmepoolsete platvormide loomist käsitleva selge õigusraamistiku loomiseks, millega reguleeritakse osalejate kohustusi ja profiile ning tagatakse samade reeglite järgimine teabevahetuse, eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse, andmete turvalisuse, kahtlustatavate isikute õiguste ja muude põhiõiguste valdkonnas; on seisukohal, et rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse tõhustamiseks on äärmiselt oluline, et rahapesu või terrorismi rahastamise kahtlust puudutavate teadete tulemuslikkuse ja järelmeetmete kohta antakse õigeaegset ja täielikku tagasisidet; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele kaotada võimalikult kiiresti kõik olemasolevad investeeringute eest antava kodakondsuse ja residentsuse kavad, eelkõige ebapiisava kontrolli ja läbipaistvuse puudumise korral, et viia miinimumini sellega sageli seotud rahapesu oht, vastastikuse usalduse ja Schengeni ala terviklikkuse õõnestamine ning muud poliitilised, majanduslikud ja julgeolekuriskid ELile ja selle liikmesriikidele; palub komisjonil esitada võimalikult kiiresti aruande meetmete kohta, mida ta kavatseb võtta seoses investeeringute eest antava kodakondsuse ja residentsuse kavadega, ning sel eesmärgil loodud eksperdirühma järelduste kohta; palub komisjonil täpsemalt hinnata, kas on täidetud tingimused rikkumismenetluste algatamiseks liikmesriikide vastu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 4 lõike 3 rikkumise tõttu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles jälgima, kuidas liikmesriigid täidavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1805, mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist (29), et hõlbustada kuritegeliku vara piiriülest sissenõudmist, ning kas nad on võtnud nõuetekohaselt üle ja rakendavad kuriteovahendite ja kriminaaltulu arestimist ja konfiskeerimist Euroopa Liidus käsitlevat direktiivi 2014/42/EL; kutsub komisjoni üles ajakohastama olemasolevaid andmeid arestitud ja konfiskeeritud varade kohta; kutsub komisjoni üles lisama tulevastesse seadusandlikesse ettepanekutesse sätted, mis hõlbustaksid rahapesu andmebüroodel varade halduskorras külmutamist, ja õigusraamistik, mis kohustaks finantsasutusi järgima ja täitma tagasikutsumise taotlusi sujuvalt, samuti sätted, mis võimaldavad sellega seoses kiiret piiriülest koostööd ametiasutuste vahel; on mures, et konfiskeeritud varadega seotud üldised tulemused ei ole rahuldavad ja konfiskeerimismäärad ELis on endiselt väga madalad; kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu reeglitele, mis käsitlevad konfiskeeritud vara kasutamist avalikes huvides või sotsiaalsetel eesmärkidel, ning töötama selle nimel, et tagada konfiskeeritud vara tagastamine ohvritele väljaspool ELi asuvates riikides; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tunneb heameelt komisjoni esitatud võimaluse üle anda ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise järelevalveasutusele teatav pädevus jälgida ja toetada varade külmutamist ELi piiravate meetmete (sanktsioonide) alusel kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kiidab heaks direktiivi (EL) 2018/1673 (rahapesu vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse abil) vastuvõtmise, millesse on lisatud uued kriminaalõiguse sätted ja mis võimaldab tõhusamat ning kiiremat piiriülest pädevate asutuste vahelist koostööd, et paremini tõkestada rahapesu ning sellega seotud terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse rahastamist; nõuab täiendavat analüüsi, et selgitada välja vajadus ühtlustada kehtivad reeglid, sealhulgas määratleda mõned rahapesu eelkuriteod, nagu maksukuriteod; |
| --- | --- |

34.

| 35. | peab tervitatavaks direktiivi (EL) 2019/1153 vastuvõtmist ning ootab komisjonilt hinnangut selle kohta, kas finantsteabe määratluse laiendamine mis tahes liiki teabele või andmetele, mis on avaliku sektori asutuste või kohustatud üksuste valduses ja rahapesu andmebüroodele kättesaadavad, on vajalik ja proportsionaalne, samuti selle kohta, millised võimalused ja probleemid on seotud sellega, kui terrorismiga seotud teabe või finantsanalüüside vahetamist liidu rahapesu andmebüroode vahel laiendatakse nii, et see hõlmab ka muid raskeid kuritegusid peale terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunneb muret asjaolu pärast, et COVID-19 pandeemia võib mõjutada valitsuste ja erasektori osalejate suutlikkust rakendada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise standardeid; kutsub komisjoni üles pidama koostöös EBAga konsultatsioone rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eest vastutavate riiklike asutustega, et hinnata konkreetseid rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisega seotud riske ja COVID-19 puhangust tulenevaid raskusi ning töötada selle alusel välja konkreetsed suunised suurema vastupanuvõime ja õigusnormide täitmise tagamise kohta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et EL kõneleks rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku teemal ülemaailmsel tasandil ühel häälel, eelkõige võimaldades komisjonil esindada ELi rahapesuvastases töökonnas kooskõlas aluslepingu sätetega ja nii, nagu see toimub teistes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab ELi tasandi asutustelt, näiteks Euroopa Andmekaitsenõukogult selgemaid suuniseid isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise raamistiku järgimise kohta, eelkõige seoses hoolsuskohustuse ja andmete säilitamisega, arvestades et liikmesriikide riiklikud andmekaitseasutused on varem andnud välja eri soovitusi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab, et komisjoni finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi asjakohasele üksusele eraldataks rohkem inim- ja rahalisi ressursse, ning tunneb heameelt selle üle, et EBA-le on eraldatud rohkem ressursse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles uurima täielikult ja läbipaistvalt kõiki teatatud rahapesu ja sellega seotud kuritegude, nagu rikkumisest teatajate ja ajakirjanike vastased mõrvad ja vägivald, juhtumeid; kordab oma seisukohta Daphne Caruana Galizia auhinna loomise kohta Euroopa Parlamendi poolt; kutsub Malta ametivõime üles kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid, et teha kindlaks Daphne Caruana Galizia mõrva õhutajad, ning uurima täpsemalt neid, kelle vastu esitatud tõsised rahapesusüüdistused ei ole veel lahendust leidnud alates sellest, kui Panama dokumentide paljastused tema teateid kinnitasid; palub Malta ametivõimudel uurida ka Mossack Fonsecaga seotud finantsvahendajaid, kes Maltal endiselt tegutsevad, ning tunneb muret raamatupidamisvaldkonna ebatõhusa eneseregulatsiooni pärast; nõuab Pilatus Banki endise omaniku ja juhi Maltale väljaandmist nüüd, kui USA justiitsministeerium on menetluslike probleemide tõttu loobunud tema vastu esitatud süüdistustest, ning nõuab tungivalt, et Malta ametivõimud võtaksid ta väidetavate rahapesu ja muude finantskuritegude eest vastutusele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tunneb sügavat muret tulemusliku järelevalve puudumise pärast, mis tuli ilmsiks, kui hindamisel oli Taani ja Eesti järelevalveasutuste tegevus seoses Danske Banki skandaaliga; on ka mures hiljutise Wirecardi skandaali ning Saksamaa finantsjärelevalveasutuse BaFin rolli ja selle võimalike puuduste pärast; märgib, et selle juhtumi puhul on raamatupidaja kutseala eneseregulatsioon jälle ebaõnnestunud; märgib, et selle finantstehnoloogia ettevõtte liigitamisel „tehnoloogiaettevõtteks“, mitte makseteenuse pakkujaks, oli regulatiivsetes puudustes keskne roll; kutsub komisjoni üles selle probleemiga kiiremas korras tegelema, tagades makseettevõtete õige liigitamise; nõuab, et EL ja liikmesriikide pädevad asutused alustaksid uurimist puuduva 1,9 miljardi euro kohta, ning kutsub komisjoni üles uurima võimalusi raamatupidamissektori toimimise parandamiseks, sealhulgas ühisauditite abil; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  ELT L 141, 5.6.2015, lk 73.

(2)  ELT L 156, 19.6.2018, lk 43.

(3)  ELT L 334, 27.12.2019, lk 1.

(4)  ELT L 186, 11.7.2019, lk 122.

(5)  ELT L 284, 12.11.2018, lk 22.

(6)  ELT L 284, 12.11.2018, lk 6.

(7)  ELT L 127, 29.4.2014, lk 39.

(8)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(9)  ELT L 305, 26.11.2019, lk 17.

(10)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 111.

(11)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 29.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0328.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0103.

(14)  ELT L 254, 20.9.2016, lk 1.

(15)  ELT L 19, 24.1.2018, lk 1.

(16)  ELT L 41, 14.2.2018, lk 4.

(17)  ELT L 246, 2.10.2018, lk 1.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0216.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0240.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0022.

(21)  Politico, „Dirty money failures signaling policy headaches for new Commission“ (Musta rahaga seotud ebaõnnestumised tekitavad uuele komisjonile peavalu), 24. juuli 2019.

(22)  Europol, „‘Does crime still pay? – Criminal Asset Recovery in the EU – Survey of Statistical Information 2010-2014“ (Kas kuritegevus on ikka veel tasuv? – Kuritegelikul teel saadud vara tagasivõitmine ELis – Statistilise teabe analüüs 2010–2014), 1. veebruar 2016.

(23)  Euroopa Komisjoni finantsstabiilsuse, finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraat, „Rahapesuvastane direktiiv V – ülevõtmise seis“, 2. juuni 2020.

(24)  Komisjoni 7. mai 2020. aasta teatis tegevuskava kohta, mis käsitleb liidu terviklikku poliitikat rahapesu ja terrorismi rahastamise ärahoidmiseks (C(2020)2800).

(25)  Rahapesuvastane töökond, „COVID-19-ga seotud rahapesu ja terrorismi rahastamine – riskid ja poliitikameetmed“, mai 2020.

(26)  Europol, „Pandeemiast kasu saamine: kuidas kurjategijad COVID-19 kriisi ära kasutavad“, 27. märts 2020.

(27)  Euroopa Pangandusjärelevalve, „EBA avaldus meetmete kohta finantskuritegevuse riskide maandamiseks COVID-19 pandeemia tingimustes“, 31. märts 2020.

(28)  Global Financial Integrity, „Trade-related Illicit Financial Flows in 135 Developing Countries: 2008-2017“, 3. märts 2020.

(29)  ELT L 303, 28.11.2018, lk 1.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/102 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/102

---

P9_TA(2020)0205

ELi rahvatervise strateegia pärast COVID-19 kriisi

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon ELi rahvatervise strateegia kohta pärast COVID-19 kriisi (2020/2691(RSP))

(2021/C 371/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 4, 6, 9, 114, 153, 169 ja 191 ning eriti selle artiklit 168, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 4, 6, 9, 114, 153, 169 ja 191 ning eriti selle artiklit 168,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 35, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 35,

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (1),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) manifesti tervise- ja keskkonnahoidliku taastumise kohta COVID-19-st (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) manifesti tervise- ja keskkonnahoidliku taastumise kohta COVID-19-st (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et COVID-19 puhang on näidanud, et inimeste tervis, meie planeedi seisund ja meie kaitsetus on omavahel seotud; arvestades, et loomadelt inimestele ülekanduvate zoonootiliste haiguste teket süvendavad inimtekkelised kliimamuutused, bioloogilise mitmekesisuse hävimine ja keskkonnaseisundi halvenemine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et COVID-19 puhang on näidanud, et inimeste tervis, meie planeedi seisund ja meie kaitsetus on omavahel seotud; arvestades, et loomadelt inimestele ülekanduvate zoonootiliste haiguste teket süvendavad inimtekkelised kliimamuutused, bioloogilise mitmekesisuse hävimine ja keskkonnaseisundi halvenemine;

| B. | arvestades, et WHO manifestis tervise- ja keskkonnahoidliku taastumise kohta COVID-19-st on sätestatud tervise- ja keskkonnahoidliku taastumise kuus nõuet:






  a) | kaitsta ja hoida loodust, inimeste tervise allikat; |
| --- | --- | --- |

B.

arvestades, et WHO manifestis tervise- ja keskkonnahoidliku taastumise kohta COVID-19-st on sätestatud tervise- ja keskkonnahoidliku taastumise kuus nõuet:

a)

kaitsta ja hoida loodust, inimeste tervise allikat;

| b) | investeerida vajalikesse teenustesse, mille hulgas on veevarustus ja kanalisatsioon ning tervishoiuasutustes puhta energia kasutamine; |
| --- | --- |

b)

investeerida vajalikesse teenustesse, mille hulgas on veevarustus ja kanalisatsioon ning tervishoiuasutustes puhta energia kasutamine;

| c) | tagada energiasüsteemi kiire ja tervisehoidlik ümberkujundamine; |
| --- | --- |

c)

tagada energiasüsteemi kiire ja tervisehoidlik ümberkujundamine;

| d) | edendada tervislikke ja kestlikke toidusüsteeme; |
| --- | --- |

d)

edendada tervislikke ja kestlikke toidusüsteeme;

| e) | kujundada linnad tervisehoidlikuks ja elamiskõlblikuks; |
| --- | --- |

e)

kujundada linnad tervisehoidlikuks ja elamiskõlblikuks;

| f) | lõpetada maksumaksjate raha kasutamine saastamise rahastamiseks; |
| --- | --- |

f)

lõpetada maksumaksjate raha kasutamine saastamise rahastamiseks;

| C. | arvestades, et käesolevas resolutsioonis pööratakse põhitähelepanu ELi toimimise lepingu artiklites 168 ja 114 osutatud rahvatervisemeetmete kitsamale kohaldamisalale; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et käesolevas resolutsioonis pööratakse põhitähelepanu ELi toimimise lepingu artiklites 168 ja 114 osutatud rahvatervisemeetmete kitsamale kohaldamisalale;

| D. | arvestades, et COVID-19 tõttu on selgunud, et Euroopa Liidul ei ole piisavalt mõjusaid vahendeid, mille abil tulla toime tervishoiualase hädaolukorraga, näiteks uue nakkushaiguse olemuslikult piiriülese levikuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et COVID-19 tõttu on selgunud, et Euroopa Liidul ei ole piisavalt mõjusaid vahendeid, mille abil tulla toime tervishoiualase hädaolukorraga, näiteks uue nakkushaiguse olemuslikult piiriülese levikuga;

| E. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) määratluse kohaselt on tervis „täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund ning mitte üksnes haiguse või puude puudumine“; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) määratluse kohaselt on tervis „täieliku füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu seisund ning mitte üksnes haiguse või puude puudumine“;

| F. | arvestades, et õigus füüsilisele ja vaimsele tervisele on üks põhilisi inimõigusi; arvestades, et igal inimesel on õigus kasutada ilma diskrimineerimiseta tänapäevaseid ja kõikehõlmavaid tervishoiuteenuseid; arvestades, et üldine tervisekindlustus on üks kestliku arengu eesmärke, mille kõik allakirjutanud on kohustunud saavutama 2030. aastaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et õigus füüsilisele ja vaimsele tervisele on üks põhilisi inimõigusi; arvestades, et igal inimesel on õigus kasutada ilma diskrimineerimiseta tänapäevaseid ja kõikehõlmavaid tervishoiuteenuseid; arvestades, et üldine tervisekindlustus on üks kestliku arengu eesmärke, mille kõik allakirjutanud on kohustunud saavutama 2030. aastaks;

| G. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et „kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse“ ning arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on korduvalt otsustanud, et EL saab rahvatervise-eesmärke täita siseturumeetmete kaudu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 168 on sätestatud, et „kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse“ ning arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on korduvalt otsustanud, et EL saab rahvatervise-eesmärke täita siseturumeetmete kaudu;

| H. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 168 kohaselt vastutavad liikmesriigid oma tervishoiupoliitika määratlemise ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamise ja kättesaadavaks muutmise ning tervishoiule määratud vahendite jaotamise eest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 168 kohaselt vastutavad liikmesriigid oma tervishoiupoliitika määratlemise ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamise ja kättesaadavaks muutmise ning tervishoiule määratud vahendite jaotamise eest;

| I. | arvestades, et Euroopa Liidul on veel ruumi rahvatervisepoliitika paremaks elluviimiseks aluslepingute praeguste parameetrite raames; arvestades, et aluslepingute rahvatervist käsitlevaid sätteid ei ole veel kaugeltki täielikult ära kasutatud nende kohustuste osas, mille täitmiseks neid saaks kasutada (3); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Liidul on veel ruumi rahvatervisepoliitika paremaks elluviimiseks aluslepingute praeguste parameetrite raames; arvestades, et aluslepingute rahvatervist käsitlevaid sätteid ei ole veel kaugeltki täielikult ära kasutatud nende kohustuste osas, mille täitmiseks neid saaks kasutada (3);

| J. | arvestades, et riiklikud tervishoiusüsteemid on suure surve all, et tagada piisav ravi kõigile patsientidele; arvestades, et ükski avaliku sektori eelarvepuudujäägi vähendamise meede ei tohiks põhjustada tervishoiusüsteemi alarahastamist ega kannatusi patsientidele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et riiklikud tervishoiusüsteemid on suure surve all, et tagada piisav ravi kõigile patsientidele; arvestades, et ükski avaliku sektori eelarvepuudujäägi vähendamise meede ei tohiks põhjustada tervishoiusüsteemi alarahastamist ega kannatusi patsientidele;

| K. | arvestades, et tunnistatakse, et piiriüleste tervishoiuteenuste kättesaadavus ning parimate tavade parem koordineerimine ja edendamine liikmesriikide vahel võib tuua rahvatervisele märkimisväärset kasu (4); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tunnistatakse, et piiriüleste tervishoiuteenuste kättesaadavus ning parimate tavade parem koordineerimine ja edendamine liikmesriikide vahel võib tuua rahvatervisele märkimisväärset kasu (4);

| L. | arvestades, et praegusaja demograafilised suundumused, ravi üldkättesaadavus, krooniliste haiguste suur esinemissagedus, e-tervishoid/digitaliseerimine ja tervishoiusüsteemide kestlikkus on suurendanud tähelepanu Euroopa Liidu rahvatervise poliitikale; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et praegusaja demograafilised suundumused, ravi üldkättesaadavus, krooniliste haiguste suur esinemissagedus, e-tervishoid/digitaliseerimine ja tervishoiusüsteemide kestlikkus on suurendanud tähelepanu Euroopa Liidu rahvatervise poliitikale;

| M. | arvestades, et komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta teatises „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus“ (COM(2009)0567) rõhutatakse, et kogu ELis mõjutab inimeste sotsiaalne seisund nende terviseseisundit; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon määratleb seda sotsiaalset mõju kui sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse seost tervisealase ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse alase ebavõrdsusega; arvestades, et tervisealane ebavõrdsus tuleneb sotsiaalsest ebavõrdsusest elutingimustes ja sotsiaalse käitumise mudelites, mis on seotud soo, rassi, haridusstandardite, tööhõive ja sissetulekuga ning arstiabi, haiguste ennetamise ja terviseedendusteenuste kättesaadavuse ebavõrdse jaotumisega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjoni 20. oktoobri 2009. aasta teatises „Solidaarsus ja tervishoid: tervisealase ebavõrdsuse vähendamine Euroopa Liidus“ (COM(2009)0567) rõhutatakse, et kogu ELis mõjutab inimeste sotsiaalne seisund nende terviseseisundit; arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon määratleb seda sotsiaalset mõju kui sotsiaalmajandusliku ebavõrdsuse seost tervisealase ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse alase ebavõrdsusega; arvestades, et tervisealane ebavõrdsus tuleneb sotsiaalsest ebavõrdsusest elutingimustes ja sotsiaalse käitumise mudelites, mis on seotud soo, rassi, haridusstandardite, tööhõive ja sissetulekuga ning arstiabi, haiguste ennetamise ja terviseedendusteenuste kättesaadavuse ebavõrdse jaotumisega;

| N. | arvestades, et EL reguleerib praegu tooteid, mis mõjutavad tervist ja tervisenäitajaid (sh tubakas, alkohol, toit ja kemikaalid ning ravimid ja meditsiiniseadmed); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EL reguleerib praegu tooteid, mis mõjutavad tervist ja tervisenäitajaid (sh tubakas, alkohol, toit ja kemikaalid ning ravimid ja meditsiiniseadmed);

| O. | arvestades, et antimikroobikumiresistentsus kujutab endast ülemaailmselt tõsist ohtu inimeste ja loomade tervisele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et antimikroobikumiresistentsus kujutab endast ülemaailmselt tõsist ohtu inimeste ja loomade tervisele;

| P. | arvestades, et on olemas ELi õigusaktid ja poliitika kliiniliste uuringute kohta, ning tervishoiusüsteemide koordineerimise kohta piiriülese tervishoiu direktiivi (5) kaudu ja et käimas on arutelud ettepaneku üle, mis käsitleb tervisetehnoloogia hindamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et on olemas ELi õigusaktid ja poliitika kliiniliste uuringute kohta, ning tervishoiusüsteemide koordineerimise kohta piiriülese tervishoiu direktiivi (5) kaudu ja et käimas on arutelud ettepaneku üle, mis käsitleb tervisetehnoloogia hindamist;

| Q. | arvestades, et terviseuuringuid rahastatakse programmist „Horisont 2020“ ja tulevasest raamprogrammist „Euroopa horisont“, ELi tervishoiuprogrammist ja tulevasest programmist „EL tervise heaks“ ning muudest ELi rahastamisvahenditest; arvestades, et programm „EL tervise heaks“, mille kavandatav eelarve on 9,4 miljardit eurot, näitab selgelt ELi kasvavat rolli avalikus tervishoiupoliitikas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et terviseuuringuid rahastatakse programmist „Horisont 2020“ ja tulevasest raamprogrammist „Euroopa horisont“, ELi tervishoiuprogrammist ja tulevasest programmist „EL tervise heaks“ ning muudest ELi rahastamisvahenditest; arvestades, et programm „EL tervise heaks“, mille kavandatav eelarve on 9,4 miljardit eurot, näitab selgelt ELi kasvavat rolli avalikus tervishoiupoliitikas;

| R. | arvestades, et Euroopa Ravimiamet, Euroopa Kemikaaliamet, Euroopa Toiduohutusamet, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet on kõik ELi ametid, millel on rahvatervise valdkonnas olulised ülesanded; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Ravimiamet, Euroopa Kemikaaliamet, Euroopa Toiduohutusamet, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet on kõik ELi ametid, millel on rahvatervise valdkonnas olulised ülesanded;

| S. | arvestades, et praegune tervisekriis on pannud tõsiselt proovile senise hädaolukordadele reageerimise taristu, sealhulgas Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse, piiriüleste terviseohtude otsuse ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et praegune tervisekriis on pannud tõsiselt proovile senise hädaolukordadele reageerimise taristu, sealhulgas Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse, piiriüleste terviseohtude otsuse ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismi;

| T. | arvestades, et tervishoiu- ja hooldussektori töötajad on pidanud tegutsema lubamatult ohtlikes olukodades ning on mõnel juhul on nad olnud sunnitud otsustama, kellele osutada intensiivravi ja kellele mitte; arvestades, et paljud olulised töötajad, piiriülesed ja hooajatöötajad ning selliste tööstusharude nagu tapamajade ja toiduainetööstuse töötajad on olnud eriti kaitsetus olukorras; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tervishoiu- ja hooldussektori töötajad on pidanud tegutsema lubamatult ohtlikes olukodades ning on mõnel juhul on nad olnud sunnitud otsustama, kellele osutada intensiivravi ja kellele mitte; arvestades, et paljud olulised töötajad, piiriülesed ja hooajatöötajad ning selliste tööstusharude nagu tapamajade ja toiduainetööstuse töötajad on olnud eriti kaitsetus olukorras;

| U. | arvestades, et COVID-19 kriis on muutnud paljude Euroopa töötajate töötingimusi, toonud selgelt esile mõned varasemad probleemid ja tõstatanud uusi küsimusi seoses töötervishoiu ja tööohutusega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et COVID-19 kriis on muutnud paljude Euroopa töötajate töötingimusi, toonud selgelt esile mõned varasemad probleemid ja tõstatanud uusi küsimusi seoses töötervishoiu ja tööohutusega;

| V. | arvestades, et COVID-19 on ebaproportsionaalselt mõjutanud kaitsetumaid elanikkonnarühmi, etnilisi vähemusi, hooldekodude ja hoolekandeasutuste elanikke ning puuetega inimesi; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et COVID-19 on ebaproportsionaalselt mõjutanud kaitsetumaid elanikkonnarühmi, etnilisi vähemusi, hooldekodude ja hoolekandeasutuste elanikke ning puuetega inimesi;

| W. | arvestades, et tervisekriis on negatiivselt mõjutanud seksuaal- ja reproduktiivtervise ning sellega seonduvate õigustega seotud teenuste kättesaadavust ning naistel, lastel ja LGBT+ inimestel on olnud suurem tõenäosus langeda vägivalla ja diskrimineerimise ohvriks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tervisekriis on negatiivselt mõjutanud seksuaal- ja reproduktiivtervise ning sellega seonduvate õigustega seotud teenuste kättesaadavust ning naistel, lastel ja LGBT+ inimestel on olnud suurem tõenäosus langeda vägivalla ja diskrimineerimise ohvriks;

| X. | arvestades, et paljud COVID-19 pikaajalised tervisemõjud, sealhulgas mõju vaimsele tervisele, ei ole veel teada; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et paljud COVID-19 pikaajalised tervisemõjud, sealhulgas mõju vaimsele tervisele, ei ole veel teada;

| Y. | arvestades, et COVID-19 tervisekriis ja selle levik kogu Euroopas on toonud esile erinevused liikmesriikide tervishoiusüsteemide suutlikkuses ning näidanud, et olukorras, kus tekivad ootamatud terviseohud, võivad mõned liikmesriigid muutuda sõltuvaks sellest, kas nende naaberriikide süsteemid on piisavalt vastupidavad; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et COVID-19 tervisekriis ja selle levik kogu Euroopas on toonud esile erinevused liikmesriikide tervishoiusüsteemide suutlikkuses ning näidanud, et olukorras, kus tekivad ootamatud terviseohud, võivad mõned liikmesriigid muutuda sõltuvaks sellest, kas nende naaberriikide süsteemid on piisavalt vastupidavad;

| Z. | arvestades, et ELis kasutatavad erinevad lähenemisviisid COVID-19 andmete kogumiseks on raskendanud andmete võrdlemist; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et ELis kasutatavad erinevad lähenemisviisid COVID-19 andmete kogumiseks on raskendanud andmete võrdlemist;

| AA. | arvestades, et COVID-19 kriis on näidanud, kui tähtis on tõenduspõhine tervishoiupoliitika, sealhulgas ennetus- ja ravialgatused; arvestades, et ennetusmeetmed peavad olema proportsionaalsed; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et COVID-19 kriis on näidanud, kui tähtis on tõenduspõhine tervishoiupoliitika, sealhulgas ennetus- ja ravialgatused; arvestades, et ennetusmeetmed peavad olema proportsionaalsed;

| AB. | arvestades, et ELi ühishankeid kasutati tulemuslikult isikukaitsevahendite, testimiskomplektide, hingamisaparaatide ja teatavate ravimite muretsemiseks, kuigi see mehhanism osutus aeglasemaks ja vähem tõhusaks kui vaja; arvestades, et ELi varusid suurendati, nii et need hõlmaksid selliste oluliste vahendite varu nagu maskid, hingamisaparaadid ja laboriseadmed, mida saab kasutada seal, kus neid kõige enam vajatakse; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ELi ühishankeid kasutati tulemuslikult isikukaitsevahendite, testimiskomplektide, hingamisaparaatide ja teatavate ravimite muretsemiseks, kuigi see mehhanism osutus aeglasemaks ja vähem tõhusaks kui vaja; arvestades, et ELi varusid suurendati, nii et need hõlmaksid selliste oluliste vahendite varu nagu maskid, hingamisaparaadid ja laboriseadmed, mida saab kasutada seal, kus neid kõige enam vajatakse;

| AC. | arvestades, et COVID-19 tervisekriisi ajal võeti mitmesuguseid ajutisi meetmeid, muu hulgas loodi komisjoni eksperdirühm ning koostati suunised patsientide ravimiseks ja tervishoiutöötajate saatmiseks teistesse liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et COVID-19 tervisekriisi ajal võeti mitmesuguseid ajutisi meetmeid, muu hulgas loodi komisjoni eksperdirühm ning koostati suunised patsientide ravimiseks ja tervishoiutöötajate saatmiseks teistesse liikmesriikidesse;

| AD. | arvestades, et ravimite tarneahelad sõltuvad ravimite toimeainetest või geneerilistest ravimitest, mida toodetakse kolmandates riikides ja mõnikord ühesainsas tehases kogu maailmas; arvestades, et COVID-19 tervisekriisi ajal kehtestatud ekspordikeelud tõid esile ohu, mida kujutab tuginemine ainult nendele tarneahelatele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et ravimite tarneahelad sõltuvad ravimite toimeainetest või geneerilistest ravimitest, mida toodetakse kolmandates riikides ja mõnikord ühesainsas tehases kogu maailmas; arvestades, et COVID-19 tervisekriisi ajal kehtestatud ekspordikeelud tõid esile ohu, mida kujutab tuginemine ainult nendele tarneahelatele;

| AE. | arvestades, et paljudes aruannetes ja uuringutes on rõhutatud COVID-19 psühholoogilisi tagajärgi ning igas vanuses inimesi on mõjutanud vajadus olla viiruse leviku peatamiseks pikka aega sotsiaalses eraldatuses; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et paljudes aruannetes ja uuringutes on rõhutatud COVID-19 psühholoogilisi tagajärgi ning igas vanuses inimesi on mõjutanud vajadus olla viiruse leviku peatamiseks pikka aega sotsiaalses eraldatuses;

| AF. | arvestades, et tuleb võtta kiireid meetmeid vanemaealiste inimeste ravi- ja hooldusvajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et tuleb võtta kiireid meetmeid vanemaealiste inimeste ravi- ja hooldusvajaduste rahuldamiseks;

| AG. | arvestades, et mõned liikmesriigid kannatavad oluliselt ajude äravoolu all, sest kõrgelt kvalifitseeritud tervishoiutöötajad otsustavad töötada liikmesriikides, kus töötasu ja tingimused on paremad kui nende oma riigis; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et mõned liikmesriigid kannatavad oluliselt ajude äravoolu all, sest kõrgelt kvalifitseeritud tervishoiutöötajad otsustavad töötada liikmesriikides, kus töötasu ja tingimused on paremad kui nende oma riigis;

| AH. | arvestades, et üha enam teeb muret vaktsiinikõhklus ja selle mõju rahvatervisele; arvestades, et liikmesriikide vaktsineerimisprogrammide korraldamisel ja elluviimisel on vaja suuremat selgust immuniseerimise kasulikkuse ja riskide osas; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et üha enam teeb muret vaktsiinikõhklus ja selle mõju rahvatervisele; arvestades, et liikmesriikide vaktsineerimisprogrammide korraldamisel ja elluviimisel on vaja suuremat selgust immuniseerimise kasulikkuse ja riskide osas;

| AI. | arvestades, et komisjoni poolt 4. mail 2020. aastal korraldatud rahastajate konverentsiga, mille eesmärk oli koguda 7,5 miljardit eurot vaktsiinide, ravimite ja vahendite väljatöötamiseks ühiseks ülemaailmseks hüvanguks seoses COVID-19-ga, oli 27. juuniks 2020 kogutud 15,9 miljardit eurot; arvestades, et komisjoni 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456) öeldakse, et mis tahes tulevast vaktsiini peab tootma terve maailm tervele maailmale ning see peab olema taskukohane ja kõigile kättesaadav; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et komisjoni poolt 4. mail 2020. aastal korraldatud rahastajate konverentsiga, mille eesmärk oli koguda 7,5 miljardit eurot vaktsiinide, ravimite ja vahendite väljatöötamiseks ühiseks ülemaailmseks hüvanguks seoses COVID-19-ga, oli 27. juuniks 2020 kogutud 15,9 miljardit eurot; arvestades, et komisjoni 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020)0456) öeldakse, et mis tahes tulevast vaktsiini peab tootma terve maailm tervele maailmale ning see peab olema taskukohane ja kõigile kättesaadav;

| AJ. | arvestades, et ELi vaktsiinistrateegia tugineb eelostulepingutele, kuid selles ei mainita kättesaadavust mõistliku hinnaga; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et ELi vaktsiinistrateegia tugineb eelostulepingutele, kuid selles ei mainita kättesaadavust mõistliku hinnaga;

| AK. | arvestades, et intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus (TRIPS-leping) ette nähtud paindlikkusmeetmeid, mida kinnitati veel kord Doha deklaratsioonis, saab kasutada rahvatervise kriiside olukorras sundlitsentside väljastamiseks; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus (TRIPS-leping) ette nähtud paindlikkusmeetmeid, mida kinnitati veel kord Doha deklaratsioonis, saab kasutada rahvatervise kriiside olukorras sundlitsentside väljastamiseks;

| AL. | arvestades, et piiriüleseid ohtusid saab likvideerida ainult üheskoos ning seetõttu on vaja kogu rahvusvahelise üldsuse koostööd ja solidaarsust; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et piiriüleseid ohtusid saab likvideerida ainult üheskoos ning seetõttu on vaja kogu rahvusvahelise üldsuse koostööd ja solidaarsust;

| 1. | kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles tegema COVID-19 kriisist õigeid järeldusi ja asuma palju tihedamale koostööle tervishoiu valdkonnas; nõuab seetõttu rea meetmete võtmist, et luua Euroopa terviseliit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et alusleping võimaldab võtta Euroopa tasandi meetmeid palju ulatuslikumalt, kui seda on siiani tehtud; kutsub komisjoni üles uurima kõiki võimalusi ning palub liikmesriike suhtuda eri võimalustesse senisest positiivsemalt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toetab jõuliselt tegutsemisviisi „tervis kõikides poliitikavaldkondades“ ja nõuab selle täiemahulist rakendamist, nii et terviseküsimused ja süstemaatiline tervisemõjude hinnang lõimitaks kõigisse poliitikavaldkondadesse (näiteks põllumajandus-, transpordi-, rahvusvahelise kaubanduse, teadus-, keskkonna- ja kliimakaitsepoliitika); |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et COVID-19 kriis ei ole veel möödas ning et kui me ei tegutse hoolikalt ja ettevaatlikult, ilmnevad uued nakkus- ja surmajuhtumid; toetab kindlalt tulemuslikke meetmeid nakkuste ennetamiseks ja tõrjeks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni, liikmesriike ja üleilmseid partnereid üles tagama kiire, võrdse ja taskukohase juurdepääsu tulevastele COVID-19 vaktsiinidele ja ravimeetoditele, kohe kui need on kättesaadavad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ametlikult toetama COVID-19 tehnoloogiatele juurdepääsu reservi (COVID-19 Technology Access Pool, C-TAP), mis võimaldab COVID-19 tervisetehnoloogiatega seotud teadmiste, intellektuaalomandi ja andmete maksimaalset jagamist kõigi riikide ja kodanike huvides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hakkama kõikidel praegustel ja tulevastel rahastamis- ja investeerimistaotluste konkurssidel rakendama üldsuse huvides selliseid kollektiivseid avaliku rahastamise kaitsemeetmeid nagu läbipaistvust, kättesaadavust ja taskukohasust puudutavad klauslid ning lõpptoodete kasutamise lihtlitsentsid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab dialoogi ja koostööd kolmandate riikidega; nõuab, et liikmesriigid väljastaksid sundlitsentse, juhul kui kolmandad riigid ei jaga vaktsiini ja/või ravi või vastavaid teadmisi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike üles tegema oma tervishoiusüsteemides kiiresti stressiteste, et tuvastada puudused ja kontrollida, kas nad on valmis COVID-19 võimalikuks taaspuhkemiseks ja tulevasteks tervisekriisideks; kutsub komisjoni üles seda tegevust koordineerima ja kehtestama ühised parameetrid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles esitama direktiivi ettepaneku kvaliteetsete tervishoiuteenuste miinimumnõuete kohta, tuginedes stressitestide tulemustele, säilitades liikmesriikide pädevuse oma tervishoiusüsteemide haldamisel, korraldamisel ja rahastamisel, kuid tagades patsientide ohutuse, tervishoiutöötajate inimväärsed töö- ja tööhõivestandardid ning Euroopa vastupanuvõime pandeemiate ja muude rahvatervisekriiside korral; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles integreerima tervishoiusüsteemi piisava rahastamise ning heaolu näitajad ja eesmärgid Euroopa poolaasta raames esitatavatesse riigipõhistesse soovitustesse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles võtma vastu ühised tervisega seotud näitajad, et jälgida tervisealast ebavõrdsust vanuse, soo, sotsiaal-majandusliku staatuse ja geograafilise asukoha alusel, ning kehtestama metoodika liikmesriikide terviseolukorra auditeerimiseks, eesmärgiga teha kindlaks parandamist ja suuremat rahastamist vajavad valdkonnad ja anda neile prioriteet; on seisukohal, et komisjon peaks hindama sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste riskiteguritega seotud poliitikast tuleneva tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks võetud meetmete tulemuslikkust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku Euroopa tervisealase reageerimise mehhanismi (EHRM) loomiseks, et reageerida igat liiki tervisekriisidele, tugevdada tegevuse koordineerimist ELi tasandil ning jälgida ravimite ja meditsiiniseadmete strateegilise reservi loomist ja käivitamist ning tagada selle nõuetekohane toimimine; on seisukohal, et EHRMiga tuleks muuta COVID-19 tervisekriisi ajal kehtestatud töömeetodid ametlikuks, tuginedes meetmetele, mis on ette nähtud piiriüleseid tervishoiuteenuseid käsitlevas direktiivis, piiriüleseid terviseohte käsitlevas otsuses (6) ja liidu elanikkonnakaitse mehhanismis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et EHRMi haldamiseks loodaks tervisekriiside ohjamise üksus, mida juhiksid Euroopa Komisjoni tervisevolinik ja kriisiohjevolinik, keda toetavad Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, Euroopa Ravimiamet ja eksperdirühm; nõuab, et see üksus koostaks kooskõlastatud tegevuseks pandeemiaolukorra lahendamise kava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et loodaks COVID-19 andmeportaaliga sarnane digitaalne teabevahetusplatvorm, et hõlbustada teabevahetust epidemioloogiliste andmete, tervishoiutöötajatele ja haiglatele antavate soovituste ning meditsiinitarvete kasutamisvalmis võimsuste ja varude täpse seisundi kohta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on seisukohal, et liit peaks saama tugineda tervishoiutöötajate kaasamisele Euroopa meditsiinikorpuse kaudu, mis loodi võimaldamaks kiiret arstiabi ja tervishoiualaseid eriteadmisi kõigile liikmesriikidele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et COVID-19 vaktsiinide ja ravimite ostmiseks kasutataks ELi ühishankeid ning tehtaks seda korrapäraselt, et vältida liikmesriikide omavahelist konkureerimist ning tagada võrdne ja taskukohane juurdepääs olulistele ravimitele ja meditsiiniseadmetele, eelkõige uutele innovatiivsetele antibiootikumidele, uutele vaktsiinidele ja aktiivravimitele ning harvikhaiguste ravimitele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku piiriüleseid terviseohte käsitleva uue määruse kohta, millega asendataks piiriüleseid terviseohte käsitlev otsus, muu hulgas selleks, et muuta ELi ühishanked tervisekriiside puhul kiiremaks ja tõhusamaks, tagada protsessi tõhusus ja läbipaistvus ning võrdne ja taskukohane juurdepääs uutele ravivõimalustele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks võimalikult kiiresti vastu oma volitused seoses tervisetehnoloogia hindamise ettepanekuga, et läbirääkimised saaks lõpule viia enne aasta lõppu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles esitama uue ettepaneku hinnaläbipaistvust käsitleva direktiivi 89/105/EMÜ läbivaatamise kohta, millega tagatakse teadus- ja arendustegevuse kulude läbipaistvus ning seatakse liikmesriigid võrdsesse olukorda läbirääkimistel tootjatega selliste ravimeetodite üle, mille suhtes ei kohaldata ühishankeid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab tõsiselt hilinenud kliiniliste uuringute määruse kiiret rakendamist, et tagada kliiniliste uuringute tulemuste läbipaistvus, olenemata tulemustest, ning hõlbustada ulatuslikumaid piiriüleseid kliinilisi uuringuid; rõhutab, et kliiniliste uuringute negatiivsed või ebaselged tulemused annavad olulisi teadmisi, mis võivad aidata tulevasi teadusuuringuid parandada; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab ravimite ELi ja ülemaailmsetes tarneahelates esinevate probleemide lahendamist ELi ravimistrateegia abil, mis sisaldaks seadusandlikke, poliitilisi ja stimuleerivaid meetmeid oluliste toimeainete ja ravimite tootmise suurendamiseks Euroopas ja tarneahelate mitmekesistamiseks, eesmärgiga tagada pidevad tarned ja taskukohane juurdepääs ravimitele; on seisukohal, et ELi ravimistrateegiaga ei tohiks piirata meetmeid, mida tuleb võtta vastavalt strateegilisele lähenemisviisile keskkonda sattunud ravimite suhtes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | soovitab kõigil riikidel ühineda WTO farmaatsiatoodete tollitariifide kaotamise lepinguga, nõuab selle kohaldamisala laiendamist kõigile farmaatsiatoodetele ja ravimitele ning toetab ELi tugeva Euroopa intellektuaalomandi süsteemi säilitamist, et ergutada Euroopas teadus- ja arendustegevust ja tootmist ning tagada, et Euroopa jääks innovaatoriks ja üleilmseks liidriks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab, et komisjon koostaks riigihangete direktiivi kohta spetsiaalsed suunised, mis puudutavad hankelepingute sõlmimist farmaatsiasektori ettevõtetega; nõuab, et need suunised põhineksid majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumidel, mis võimaldavad avaliku sektori hankijal võtta arvesse nii pakkumuse kvalitatiivseid, tehnilisi ja kestlikkuse aspekte kui ka hinda; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub liikmesriike üles edendama ja tagama juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisega seonduvate õigustega seotud teenustele, sealhulgas rasestumisvastastele vahenditele ja ohutu abordil õigusele; kutsub liikmesriike üles käsitlema juurdepääsu rasestumisvastastele vahenditele, sealhulgas erakorralistele rasestumisvastastele vahenditele, ja ohutule abordile, kui see on õiguslikult võimalik, oluliste tervishoiuteenustena, mida tuleb kriisi ajal säilitada; |
| --- | --- |

25.

| 26. | taunib asjaolu, et mõned liikmesriigid ei ole COVID-19 pandeemia ajal suutnud tegelikult tagada turvalist ja õigeaegset juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervisele ning seonduvatele õigustele; rõhutab veelkord, et seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste teenuste osutamisest keeldumine on naiste ja tüdrukute vastu suunatud vägivalla vorm; kordab, et LGBTI-inimeste õiguste kaitse moodustab lahutamatu osa tööst, mida tehakse seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste täieliku austamise nimel; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid analüüsiksid oma seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste alaste teenuste edukust pandeemia ajal ning teeksid koostööd parimate tavade leidmiseks tulevikuks, võttes arvesse mitme riigi eeskuju heade ja uuenduslike viiside leidmisel seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste alaste teenuste osutamiseks, sealhulgas telemeditsiin, veebikonsultatsioonid ning varajane abort ravimitega kodustes tingimustes; palub kõigil liikmesriikidel tagada laiaulatuslik seksuaalharidus ja naiste juurdepääs pereplaneerimisele ning täielikule reproduktiiv- ja seksuaaltervise teenuste valikule, sealhulgas tänapäevased rasestumisvastased vahendid ning ohutu ja seaduslik abort, ka kriisi tingimustes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub komisjonil teha ettepaneku Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) volituste muutmiseks, et suurendada selle eelarvet, personali ja pädevust, mis võimaldaks ECDC-l muu hulgas laiendada oma pädevust mittenakkuslikele haigustele, koostada kohustuslikud suunised liikmesriikidele ning koordineerida laboriuuringuid tervisekriiside ajal; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab Euroopa Ravimiameti rolli suurendamist ravimite nappuse jälgimisel ja ennetamisel ning ELi kliiniliste uuringute kavandamise ja heakskiitmise koordineerimisel kriiside ajal; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on veendunud, et tuleks kaaluda USA biomeditsiini kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse ametiga samaväärse Euroopa asutuse loomist, mis vastutaks bioterrorismi, keemia-, tuuma- ja kiirgusohtude ning pandeemilise gripi ja esilekerkivate haiguste vastaste meetmete väljatöötamise ning nendega seotud hangete eest; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuurile suuremat rolli selle tagamisel, et tervishoiutöötajaid ei asetataks ohtu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde eriti traagilist mõju, mida COVID-19 avaldab pikaajalise hooldusravi asutustes Euroopas, kus on saanud kannatada kõige kaitsetuma ühiskonnarühma esindajad, kusjuures mõnes liikmesriigis on hooldekodudes aset leidnud üle 50 % COVIDiga seotud surmajuhtumitest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima selle traagilise sündmustekäigu põhjuseid ja pakkuma välja sobivaid seadusandlikke lahendusi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub komisjoni üles esitama kiiresti uue ELi tervishoiutöötajaid käsitleva tegevuskava, milles võetakse arvesse pandeemia kogemusi, et pakkuda tervishoiutöötajatele uut, asjakohast strateegilist ja tegevusraamistikku; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab antimikroobikumiresistentsust käsitlevate ELi tegevuskavade tugevdamist õiguslikult siduvate meetmetega, et antimikroobikume kasutataks ainult siis, kui see on hädavajalik, ning et soodustada innovatsiooni uute antibiootikumide valdkonnas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab ELi vaktsineerimiskaardi kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab üldsusele mõeldud teabeportaali loomist, mis võimaldaks liidul jagada kontrollitud teavet, saata kodanikele hoiatusi ja võidelda väärinfo vastu; märgib, et see portaal võiks sisaldada eri liiki teavet, ennetuskampaaniaid ja hariduslikke programme noortele ning et seda võiks kasutada ka ulatusliku vaktsineerimise taseme edendamiseks Euroopa tasandil koostöös Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni üles tegema kodanikuühiskonnaga konsulteerides ettepaneku luua tervishoiu Euroopa andmeruum, mis järgib täielikult Euroopa andmekaitseraamistikku, et parandada standardimist, koostalitlusvõimet ja andmete jagamist ning võtta vastu ja edendada rahvusvahelisi tervishoiuandmete standardeid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et võetaks vastu ELi tegevuskava terviseteabe läbipaistvuse ja väärinfo vastu võitlemise kohta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | usub kindlalt terviseühtsuse põhimõttesse, mis ühendab inimeste ja loomade tervise ning keskkonnakaitse; on veendunud, et kliimamuutuste, keskkonnaseisundi halvenemise, bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja jätkusuutmatute toidutootmismeetodite vastased meetmed on üliolulised, et kaitsta inimesi uute haigusetekitajate eest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama terviseühtsuse lähenemisviisi kohaldamist ELis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et esikohale tuleb seada ennetamine, mis on kasulik nii kodanike tervisele kui ka riikide tervishoiueelarvetele; kutsub komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed, et võidelda selliste tervist mõjutavate teguritega nagu suitsetamine, alkoholi tarbimine, halb toitumine, õhusaaste, kokkupuude ohtlike kemikaalidega ja tervisealane ebavõrdsus, et parandada tervisenäitajaid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab Euroopa tugivõrgustike (ERN) laiendamist nakkushaigustele (nt luues Euroopa tugivõrgustiku tervisekriiside ohjamise valdkonnas) ja mittenakkuslikele haigustele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles soovitama kasutada tervislike toodete, näiteks hooajaliste puu- ja köögiviljade madalamaid käibemaksumäärasid, ja liikmesriike neid sihipärasemalt kasutama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles töötama välja vastupanuvõimelise Euroopa strateegia, mis peaks koosnema riskihindamise kaardist ja erinevatest võimalustest, kuidas käsitleda usaldusväärset juhtimist ja investeeringuid tervishoiusüsteemidesse ning pandeemiatele reageerimist Euroopa tasandil, sealhulgas vastupidavaid tarneahelaid ELis; rõhutab vastupanuvõimelise Euroopa kontekstis vajadust tugevdada Euroopa tootmist, et tuua tagasi ja ehitada üles võimas tervishoiutööstus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab kooskõlastatud, koostööl põhinevat ja avatud lähenemisviisi teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas, kus komisjonil ja liikmesriikidel oleks suurem roll tervishoiualaste ja epidemioloogiliste teadusuuringute koordineerimisel, et vältida dubleerimist ja suunata teadusuuringud vajalikke ravimeid, vaktsiine, meditsiiniseadmeid ja -vahendeid hõlmavate tulemuste saavutamisele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni hindama intellektuaalomandiga seotud stiimulite mõju biomeditsiinialasele innovatsioonile üldisemalt ning leidma meditsiinivaldkonna teadus- ja arendustegevuse rahastamisel ainuõiguslikule kaitsele usaldusväärseid ja tõhusaid alternatiive, nagu mitmesugused eraldi rahastamise mehhanismidel põhinevad vahendid; |
| --- | --- |

44.

| 45. | väljendab suurt heameelt uue programmi „EL tervise heaks“ kavandatava eelarve märkimisväärse suurendamise üle; rõhutab siiski, et ELi tervishoiueelarve suurendamine ei tohiks piirduda tulevase mitmeaastase finantsraamistikuga, kuid vajalikumad on pikaajalised investeeringud ja kohustused; nõuab sihtotstarbelise ELi fondi loomist, et selgete kriteeriumide alusel tugevdada haiglataristuid ja tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | juhib tähelepanu tervisealaste teadusuuringute põhjapanevale rollile ning nõuab suuremat koostoimet liikmesriikides läbiviidavate teadusuuringutega, samuti taotleb üldise tervisekava osana ELi terviseakadeemiate võrgustiku loomist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab Euroopa tööstuse olulist rolli ravimite tootmisel jt muudes tervishoiuga seotud valdkondades; nõuab Euroopa ettevõtete jaoks selget reguleerivat raamistikku ning sihtotstarbelisi vahendeid teadusele ja tervisealastele teadusuuringutele, sest edukas ja tehniliselt arenenud Euroopa tervishoiutööstus ning konkurentsivõimeline teaduskogukond on eluliselt tähtsad; |
| --- | --- |

47.

| 48. | väljendab heameelt komisjoni võetud kohustuse üle esitada ELi vähktõvevastase võitluse tegevuskava; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab, et koostataks ELi vaimse tervise tegevuskava aastateks 2021–2027, milles pöörataks võrdset tähelepanu vaimse tervise häirete biomeditsiinilistele ja psühhosotsiaalsetele teguritele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | nõuab, et koostataks tervena vananemist käsitlev ELi tegevuskava, et parandada eakate inimeste elukvaliteeti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab, et koostataks ELi tegevuskava haruldaste ja tähelepanuta jäetud haiguste kohta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku Euroopa patsiendirühmade sõltumatu rahastamise parandamise kohta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni üles esitama viivitamata ettepaneku uue töötervishoiu ja tööohutuse strateegilise raamistiku kohta; |
| --- | --- |

53.

| 54. | leiab, et COVID-19 kriisist saadud õppetunde tuleks käsitleda Euroopa tuleviku teemalisel konverentsil, kus võiks esitada selged ettepanekud selle kohta, kuidas tugevdada ELi tervishoiupoliitikat; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab terviseküsimuste rahvusvahelist mõõdet; on arvamusel, et tuleks tugevdada koostööd kolmandate riikidega tervishoiusüsteemide valmisoleku ja reageerimise alaste teadmiste ja parimate tavade vahetamisel; kutsub ELi üles tegema igati koostööd WHO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, et võidelda nakkushaiguste vastu, tagada üldine tervisekindlustus kõigile ja tugevdada tervishoiusüsteeme kogu maailmas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0054.

(2)  https://www.who.int/docs/default-source/climate-change/who-manifesto-for-a-healthy-and-green-post-covid-recovery.pdf?sfvrsn=f32ecfa7_6

(3)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 28. mail 2020 avaldatud uuring „Unlocking the potential of the EU treaties: An article-by-article analysis of the scope for action“ (ELi aluslepingute potentsiaali ärakasutamine. Meetmete kohaldamisala analüüs lepinguartiklite lõikes), https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/651934/EPRS_STU(2020)651934_EN.pdf

(4)  Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 18. aprillil 2019 avaldatud uuring „Europe’s two trillion euro dividend: Mapping the Cost of Non-Europe, 2019–24“ (Euroopa kahe triljoni euro suurune dividend. Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude kaardistamine, 2019–2024), https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2019)631745

(5)  ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

(6)  ELT L 293, 5.11.2013, lk 1.

---

Neljapäev, 23. juuli 2020

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/110

---

P9_TA(2020)0206

Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järeldused

Euroopa Parlamendi 23. juuli 2020. aasta resolutsioon Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (2020/2732(RSP))

(2021/C 371/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 225, 295, 310, 311, 312, 323 ja 324 ning Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2, 3 ja 15, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 225, 295, 310, 311, 312, 323 ja 324 ning Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2, 3 ja 15,

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta vaheraportit mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta vaheraportit mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (1),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta: aeg täita kodanike ootused (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni 2021.–2027. aasta finantsraamistiku ja omavahendite kohta: aeg täita kodanike ootused (2),

| — | võttes arvesse oma 15. mai 2020. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku, omavahendite ja majanduse taastamise kava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. mai 2020. aasta resolutsiooni järgmise mitmeaastase finantsraamistiku, omavahendite ja majanduse taastamise kava kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. juuli 2020. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. juuli 2020. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõiget 2,

| A. | arvestades, et COVID-19 puhangu tõttu on Euroopas ja mujal maailmas surnud tuhandeid inimesi ning pandeemia on põhjustanud enneolematu kriisi, mille tagajärjed on inimestele, peredele, töötajatele ja ettevõtetele katastroofilised ning millele tuleb seetõttu reageerida seninägematult jõuliselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et COVID-19 puhangu tõttu on Euroopas ja mujal maailmas surnud tuhandeid inimesi ning pandeemia on põhjustanud enneolematu kriisi, mille tagajärjed on inimestele, peredele, töötajatele ja ettevõtetele katastroofilised ning millele tuleb seetõttu reageerida seninägematult jõuliselt;

| B. | arvestades, et Euroopa majanduse taastamisel tuleks lähtuda Euroopa rohelisest kokkuleppest, digitaalarengu tegevuskavast, Euroopa uuest tööstusstrateegiast ja ettevõtluse huvidest, et kriisijärgne majandus oleks tugevam, vastupanuvõimelisem, kestlikum ja konkurentsivõimelisem; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa majanduse taastamisel tuleks lähtuda Euroopa rohelisest kokkuleppest, digitaalarengu tegevuskavast, Euroopa uuest tööstusstrateegiast ja ettevõtluse huvidest, et kriisijärgne majandus oleks tugevam, vastupanuvõimelisem, kestlikum ja konkurentsivõimelisem;

| C. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on kohustunud täitma ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja Pariisi kokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on kohustunud täitma ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, Euroopa sotsiaalõiguste sammast ja Pariisi kokkulepet;

| D. | arvestades, et ühtset turgu ähvardavad pöördumatud moonutused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtset turgu ähvardavad pöördumatud moonutused;

| E. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu jõudis kokkuleppele äärmiselt hilja ning kolm tippkohtumist möödusid tulemusteta, nii et mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavad läbirääkimised üha venisid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu jõudis kokkuleppele äärmiselt hilja ning kolm tippkohtumist möödusid tulemusteta, nii et mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavad läbirääkimised üha venisid;

| F. | arvestades, et mitmeaastasesse finantsraamistikku koondatud ELi pikaajalisi prioriteete ei tohi majanduse taastamise nimel ohvriks tuua; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitmeaastasesse finantsraamistikku koondatud ELi pikaajalisi prioriteete ei tohi majanduse taastamise nimel ohvriks tuua;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament peaks taasterahastu rakendamises, st nii laenude võtmises kui ka edasilaenamises täiel määral osalema; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament peaks taasterahastu rakendamises, st nii laenude võtmises kui ka edasilaenamises täiel määral osalema;

| H. | arvestades, et parlamendi ülesanne on tagada majanduse taastamise läbipaistvus ja demokraatlikkus ning seepärast tuleb parlament kaasata taastekava eel- ja järelkontrolli; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et parlamendi ülesanne on tagada majanduse taastamise läbipaistvus ja demokraatlikkus ning seepärast tuleb parlament kaasata taastekava eel- ja järelkontrolli;

| 1. | avaldab kaastunnet koroonaviirusesse surnute lähedastele ning tänab kõiki, kes on pandeemiavastases võitluses osalenud; on veendunud, et eurooplased peavad sellistes enneolematutes ja erakorralistes oludes kindlalt ühte hoidma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab kiiduväärseks, et ELi riigipead ja valitsusjuhid jõudsid taastefondi asjus kokkuleppele, sest see aitab majandusel uuesti jalule tõusta, nagu Euroopa Parlament ka mais märkis; võtab teadmiseks taasterahastu loomise ja usub, et see on ELi jaoks ajalooline otsus; ei ole siiski rahul toetuste mahu vähendamisega lõplikus kokkuleppes; tuletab meelde, et taasterahastu loomiseks kasutatud õiguslik alus ei anna Euroopa Parlamendi valitud rahvaesindajatele mingit ametlikku rolli; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ei pea mitmeaastast finantsraamistikku 2021–2027 puudutavat praegust poliitilist kokkulepet vastuvõetavaks; on valmis alustama nõukoguga ettepaneku parendamiseks viivitamatult konstruktiivseid läbirääkimisi; tuletab meelde parlamendile 2018. aasta novembris antud volitusi; toonitab, et ELi toimimise lepingu artikli 312 kohaselt on mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastuvõtmiseks vaja Euroopa Parlamendi nõusolekut; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks, et üksnes riiklikele huvidele ja seisukohtadele keskendumine takistab tihti ühist huvi pakkuvatele probleemidele ühiste lahenduste leidmist; hoiatab, et mitmeaastase finantsraamistiku kärped on vastuolus ELi eesmärkidega; on veendunud, et näiteks tervishoiu valdkonnas või uurimisprogrammide eelarves kavandatud kärped on ülemaailmse pandeemia kontekstis lausa ohtlikud; usub, et hariduse, digiülemineku ja innovatsiooni valdkonnas plaanitavad kärped ohustavad järgmise põlvkonna tulevikuväljavaateid ning et süsinikumahukatest sektoritest sõltuvate piirkondade ümberkujundamise programmide kärpimine oleks vastuolus ELi rohelise kokkuleppe tegevuskavaga; on samuti veendunud, et varjupaiga-, rände- ja piirihaldusküsimuste eelarves kavandatud kärped kahjustaksid ELi positsiooni üha volatiilsemas ja ebakindlamas maailmas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | leiab, et ELi riigipead ja valitsusjuhid ei lahendanud taasterahastu tagasimaksekava küsimust; tuletab meelde, et olemas on ainult kolm võimalust: ELi lisaväärtust pakkuvate programmide edasine kärpimine kuni aastani 2058, liikmesriikide osamaksete suurendamine või uute omavahendite leidmine; on veendunud, et selleks, et ELi võlad tagasi maksta, ELi eelarve päästa ning riikide ja ELi kodanike rahakotti rõhuvat maksusurvet leevendada, on vaja luua uued omavahendid; rõhutab, et uute omavahendite kehtestamine on ainus tagasimakseviis, millega parlament nõustub; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Ülemkogu jättis kõrvale välja pakutud üleminekulahenduse, mis pidi aitama katta 2020. aasta pakilist rahavajadust, andma ELi kodanikele ja toetusesaajatele kriisis tuge ning tegema esimeste reageerimismeetmete järel ja enne pikaajaliste majanduse taastamise meetmete võtmist kättesaadavaks vajalikud rahalised vahendid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu järeldused mitmeaastase finantsraamistiku kohta kujutavad endast üksnes riigipeade ja valitsusjuhtide vahelist poliitilist kokkulepet; rõhutab, et parlament ei ole nõus sellist otsust lihtsalt vormitäiteks heaks kiitma ning on valmis mitmeaastasele finantsraamistikule nõusolekut mitte andma, kuni parlament ja nõukogu ei ole läbirääkimistel rahuldavat kokkulepet saavutanud; tuletab meelde, et parlament kui kaasseadusandja peab andma oma nõusoleku kõigile mitmeaastasest finantsraamistikust rahastatavale 40 ELi programmile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teeb parlamendi asjaomastele töörühmadele ülesandeks lähtuda õigusakte puudutavatel läbirääkimistel parlamendile kolmepoolseteks läbirääkimisteks antud konkreetsest mandaadist; teeb mitmeaastase finantsraamistiku ja omavahenditega tegelevale läbirääkimisrühmale ülesandeks võtta läbirääkimistel aluseks järgmine mandaat; |
| --- | --- |

8.

Euroopa Parlamendi prioriteedid üldkokkuleppe puhul

Õigusriik

| 9. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et Euroopa Ülemkogu nõrgestas tõsiselt õigusriigi, põhiõiguste ja demokraatia kaitset, mille poole komisjon ja parlament mitmeaastases finantsraamistikus ja taastekavas püüdlesid; kordab oma nõudmist, et parlament peab saama täita komisjoni kavandatud mehhanismi küsimuses oma kaasseadusandja ülesandeid ja kaitsta ELi eelarvet, sest ELi lepingu artiklis 2 sõnastatud väärtusi ähvardab süsteemne oht ja kaalul on liidu finantshuvid; rõhutab, et tulemuslikkuse huvides peaks mehhanismi aktiveerimiseks kasutama kvalifitseeritud häälteenamust nõudvat pöördhääletust; toonitab, et mehhanism ei tohi mõjutada valitsusüksuste või liikmesriikide kohustust teha lõplikele toetusesaajatele või vahendite saajatele makseid; rõhutab, et õigusriigi toimimist käsitlev määrus võetakse vastu kaasotsustamismenetluse teel; |
| --- | --- |

9.

Omavahendid

| 10. | kordab, et parlament ei anna mitmeaastasele finantsraamistikule nõusolekut, kui ELi omavahendite süsteemi reformi osas kokkuleppele ei jõuta ning mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 lõpuks ei kehtestata uusi omavahendeid, mis kataksid vähemalt taasterahastuga seotud kulud (üld- ja intressikulud), sest taasterahastu tagasimaksekava peab olema usaldusväärne ja kestlik; toonitab, et uued omavahendid peaksid aitama vähendada ka kogurahvatulul põhinevate osamaksete osakaalu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toonitab seega, et reform peaks hõlmama valikut uusi omavahendeid, mis tuleb lisada liidu eelarvesse alates 1. jaanuarist 2021; rõhutab, et plastimaks on ainult esmane ja poolik samm, millega parlamendi ootused ei piirdu; kavatseb jõuda läbirääkimistel selleni, et eelarvepädevad institutsioonid lepivad kokku õiguslikult siduva ajakava täiendavate omavahendite kasutuselevõtuks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku esimesel poolel (nt Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemil põhinevad omavahendid ja edasise võimaliku laienemisega kaasnevad tulud, süsinikdioksiidi piirimaksu mehhanism, digimaks, finantstehingute maks ja äriühingu tulumaksu ühtsel konsolideeritud maksubaasil põhinevad omavahendid); nõuab, et mitmeaastase finantsraamistiku vaheläbivaatamisega kaasneva muutmise käigus lisataks finantsraamistiku 2021–2027 teisel poolel vajaduse korral veelgi omavahendeid, et eesmärk saaks mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 lõpuks täidetud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab, et toetab kindlalt kõikide tagasimaksete ja korrigeerimismehhanismide võimalikult kiiret ja täielikku kaotamist; ei pea mõistlikuks, et Euroopa Ülemkogu on teatavatele liikmesriikidele tehtavad tagasimaksed säilitanud ja neid mõnel juhul isegi suurendanud; kordab, et tollimaksude kogumise kulud peaksid jääma nende algsele kindlaksmääratud tasemele (10 %); |
| --- | --- |

12.

ELi juhtprogrammid

| 13. | peab kahetsusväärseks, et nii mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027 kui ka taasterahastus on kärbitud tulevikku suunatud programmide rahastust; on seisukohal, et see õõnestab kestliku ja vastupidava taastumise alustalasid; kinnitab, et mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027, mille ulatus on komisjoni ettepanekus ettenähtust väiksem, ei ole elujõuline ega vastuvõetav; rõhutab, et komisjoni viimases ettepanekus seati mitme kõnealuse programmi rahastamistase väga madalale eeldusel, et seda täiendatakse taasterahastust antava lisatoetusega; peab kahetsusväärseks asjaolu, et Euroopa Ülemkogu ei järginud seda loogikat ja tühistas enamiku lisatoetusi; kordab oma kindlat seisukohta, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ning selle pikaajaliste investeeringute ja poliitikameetmete piisavat rahastamist tuleb kaitsta ning et need ei tohiks sattuda ohtu taasterahastu kohese rahastamise vajaduse tõttu; kavatseb pidada läbirääkimisi, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus nähtaks ELi juhtprogrammidele sihipäraselt ette suuremad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et institutsioonidevahelistel läbirääkimistel tuleks mitmeaastase finantsraamistiku arvnäitajaid käsitleda rubriikide ja programmide kaupa; rõhutab, et juhtprogrammide rahastamistaset ohustab nüüd kohene langus (2020 vs. 2021); juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et alates 2024. aastast on ELi eelarve tervikuna väiksem kui 2020. aastal ning et sellega seatakse ohtu ELi kohustused ja prioriteedid, eelkõige roheline kokkulepe ja digitaalarengu tegevuskava; nõuab kindlalt, et Euroopa Ülemkogu esildatud arvnäitajatest ulatuslikumalt tuleks suurendada eelkõige kliimat, digiüleminekut, tervist, noori, kultuuri, taristut, teadusuuringuid, piirihaldust ja solidaarsust käsitlevate programmide (näiteks programm „Euroopa horisont“, programm „InvestEU“, programm „Erasmus+“, lastegarantii, õiglase ülemineku fond, programm „Digitaalne Euroopa“, Euroopa ühendamise rahastu, programm „Life+“ , programm „EL tervise heaks“, integreeritud piirihalduse fond, programm „Loov Euroopa“, õiguste ja väärtuste programm, Euroopa Kaitsefond, naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahend ning humanitaarabi) ning asjaomaste ELi ametite ja Euroopa Prokuratuuri assigneeringuid; |
| --- | --- |

14.

Horisontaalsed küsimused

| 15. | rõhutab, et poliitiliste prioriteetide ja rahastamisprogrammide omavaheliseks kooskõlastamiseks on ülimalt oluline lisada horisontaalsed põhimõtted nii mitmeaastase finantsraamistiku kui ka taasterahastu määrusesse, aga ka kõikidesse muudesse asjakohastesse õigusaktidesse, ÜRO kestlikesse arengueesmärkidesse ning püüdlustesse saavutada konkurentsivõimelise ja tulevikku suunatud ELi pikaajalised eesmärgid, õiglane ja sotsiaalselt kaasav üleminek, õiguslikult siduv eesmärk, mille kohaselt peavad kliimaga seotud kulutused moodustama eelarvest 30 %, ning eesmärk kulutada 10 % eelarvest bioloogilise mitmekesisusega seotud meetmetele; rõhutab, et seetõttu tuleks nii kliimaga seotud kulutuste kui ka bioloogilise mitmekesisusega seotud kulutuste jaoks võtta kiiresti kasutusele läbipaistev, terviklik ja otstarbekas jälgimismetoodika, mida tuleks vajaduse korral kohandada mitmeaastase finantsraamistiku vaheläbivaatamisega kaasneval muutmisel; juhib tähelepanu sellele, et nii mitmeaastase finantsraamistiku kui ka taasterahastu määrusesse tuleb lisada põhimõte „Ära tekita kahju“; rõhutab lisaks, et järk-järgult tuleb kaotada fossiilkütuste toetused; palub komisjonil kaaluda investeeringute puhul tuginemist taksonoomiamäärusele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toetab kindlalt soolõime ja soolise mõju alaste kohustuste (soo aspekti arvestav eelarvestamine) lisamist nii mitmeaastase finantsraamistiku kui ka taasterahastu määrusesse; on seetõttu arvamusel, et kiiresti tuleks kasutusele võtta läbipaistev, terviklik ja otstarbekas jälgimismetoodika, mida tuleks vajaduse korral mitmeaastase finantsraamistiku vaheläbivaatamisega kaasneval muutmisel kohandada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et õiguslikult siduv vaheläbivaatamisel muudetud mitmeaastane finantsraamistik jõustuks hiljemalt 2024. aasta lõpuks; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku vaheläbivaatamisega kaasneval muutmisel tuleb käsitleda perioodi 2025–2027 ülemmäärasid, taasterahastu kulukohustustega sidumata ja vabastatud assigneeringute ümberjaotamist, täiendavate omavahendite kasutuselevõttu ning kliima- ja bioloogilise mitmekesisuse alaste eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkussätted, milles lepiti kokku eelmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetud läbirääkimistel, on osutunud ülimalt oluliseks, et aidata eelarvepädevatel institutsioonidel praegusel perioodil tekkinud enneolematute ja seninägematute kriisidega toime tulla; on seetõttu seisukohal, et komisjoni esitatud mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkussätted moodustavad pelgalt järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jaoks vajaliku miinimumi, ning kavatseb seetõttu pidada läbirääkimisi nende täiendamiseks; on sellega seoses vastu igasugustele katsetele mitmeaastase finantsraamistiku erivahendeid vähendada ja ühendada ning märgib, et nende arvestus peaks toimuma väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid – nii kulukohustuste kui ka maksete puhul; nõuab ühtlasi kindlalt, et ülemmäärad seataks niisugusel tasemel, et väljapoole programmide rahastamispakette jääks piisav mittesihtotstarbeline varu; |
| --- | --- |

18.

Taaste ja vastupidavuse rahastamisvahend ning demokraatlik põhimõte

| 19. | võtab teadmiseks taasterahastu üldmahu osas saavutatud kokkuleppe; peab kahetsusväärseks toetuste ulatuslikku kärpimist, mis rikub toetuste ja laenude tasakaalu ning kahjustab majanduse taastamiseks tehtavaid pingutusi, pidades eelkõige silmas niisuguste innovatiivsete programmide tühistamist nagu maksevõime toetamise rahastamisvahend; on veendunud, et sellised kärped vähendavad rahastamisvahendi võimsust ja majanduse ümberkujundamise võimet; peab kahetsusväärseks asjaolu, et taas kord pidasid teatavad liikmesriigid läbirääkimisi eelarve tegevustulemist lähtudes, pööramata mingitki tähelepanu üldisele kasule, mida pakub ühtse turu ja ELi kui terviku liikmesus; palub nõukogul põhjendada, miks ta on pandeemia kontekstis ulatuslikult vähendanud ühtekuuluvuse huvides ja Euroopa territooriumidele antava taasteabi (REACT-EU), programmi „Euroopa horisont“, programmi „EL tervise heaks“ ning naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi eelarvet ning rohelise kokkuleppega seoses programmi „InvestEU“ ja õiglase ülemineku fondi eelarvet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi reformid ja investeeringud looksid koostoimet muude olemasolevate ELi fondide ja eesmärkidega ning pakuksid tõelist Euroopa lisaväärtust ja pikaajalisi eesmärke; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on vastu Euroopa Ülemkogu seisukohale, mis käsitleb taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi juhtimist, sest selles eemaldutakse ühenduse meetodist ja pooldatakse valitsustevahelist lähenemisviisi; on veendunud, et niisugune lähenemisviis muudab taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi toimimise ainult keerulisemaks ja vähendab selle õiguspärasust; tuletab meelde, et Euroopa Parlament on ELi ainus otse valitav institutsioon; nõuab demokraatlikku ja parlamentaarset eelkontrolli ning nõuab seetõttu ka Euroopa Parlamendi kaasamist delegeeritud õigusaktide väljatöötamisse, samuti järelkontrolli, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendist antavat raha kulutataks nõuetekohaselt, et see oleks ELi kodanike ja ELi enda huvides, pakuks tõelist ELi lisaväärtust ning toetaks majanduslikku ja sotsiaalset vastupidavust; nõuab täielikku läbipaistvust kõikide lõplike toetusesaajate puhul; on kindlal arvamusel, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi eest vastutavad volinikud peaksid andma Euroopa Parlamendile täielikult aru; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad eelarvepädevad institutsioonid; nõuab sellega seoses, et Euroopa Parlament kaasataks ühenduse meetodi kohaselt täielikult taasterahastu rakendamisse; nõuab, et komisjon esitaks sihipäraselt muudetud versiooni nii finantsmäärusest kui ka institutsioonidevahelisest kokkuleppest eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, et näha nendes ette eelarvepädevate institutsioonide ülesanne kiita iga-aastases eelarvemenetluses heaks sihtotstarbeline välistulu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et selge ja realistlik tagasimaksekava on taasterahastu üldise edu võti ning annab tunnistust ELi kui terviku usaldusväärsusest; on veendunud, et võla tagasimaksmine ei tohi toimuda tulevaste ELi eelarvete ja eurooplaste põlvkondade arvelt ning see peaks algama niipea kui võimalik; nõuab, et taaste ja vastupidavuse rahastamisvahendi kulutuste puhul öeldaks selgelt välja, millega tegemist on, ning et nende suhtes kohaldataks asjakohaseid läbipaistvusnõudeid, sealhulgas lõplike toetusesaajate loetelu avalikustamise nõuet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et kõik taasterahastuga seotud kulud (üld- ja intressikulud) kantaks eelarvesse väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid; |
| --- | --- |

24.

ELi programmide ja nn hädaolukorra kava toetusesaajate turvavõrk

| 25. | juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Parlament on olnud valmis pidama läbirääkimisi alates 2018. aasta novembrist, ning rõhutab, et parlament ei lase end sundida võtma vastu halba kokkulepet; väljendab kavatsust pidada nõukoguga enne mitmeaastast finantsraamistikku 2021–2027 käsitlevale määrusele nõusoleku andmist sisulisi läbirääkimisi kõikidel eespool nimetatud teemadel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on siiski veendunud, et järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlev poliitiline kokkulepe tuleb saavutada hiljemalt oktoobri lõpuks, et mitte seada ohtu uute programmide sujuvat käivitamist alates 1. jaanuarist 2021; tuletab meelde, et juhuks kui uut mitmeaastast finantsraamistikku õigeaegselt vastu ei võeta, on ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikes 4 nähtud ette kehtiva finantsraamistiku viimase aasta ülemmäärade ja muude sätete ajutine pikendamine; juhib tähelepanu sellele, et mitmeaastase finantsraamistikuga seotud hädaolukorra kava on nii õiguslikult kui ka poliitiliselt taastekavaga ja järgmise mitmeaastase finantsraamistiku programmide vastuvõtmisega täielikult kooskõlas; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Ülemkogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0449.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2019)0032.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0124.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 8. juuli 2020

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/115

---

P9_TA(2020)0177

Elektrooniline kaubaveoteave ***II

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus elektroonilise kaubaveoteabe kohta (05142/1/2020 – C9-0103/2020 – 2018/0140(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2021/C 371/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05142/1/2020 – C9-0103/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05142/1/2020 – C9-0103/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. oktoobri 2018. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0279) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2018)0279) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 67 ja 40, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 67 ja 40,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0119/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0119/2020),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 265.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 12.3.2019, P8_TA(2019)0139.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/116

---

P9_TA(2020)0178

Helga Bergeri nimetamine kontrollikoja liikmeks

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada Helga Berger kontrollikoja liikmeks (C9-0129/2020 – 2020/0802(NLE))

(Konsulteerimine)

(2021/C 371/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0129/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0129/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 129, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 129,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0126/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit (A9-0126/2020),

| A. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas kandidaadi kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon hindas kandidaadi kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, pidades eelkõige silmas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 286 lõikes 1 esitatud tingimusi;

| B. | arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 25. juuni 2020. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvekontrollikomisjon kuulas oma 25. juuni 2020. aasta koosolekul ära nõukogu nimetatud kontrollikoja liikme kandidaadi;

| 1. | toetab nõukogu ettepanekut nimetada Helga Berger kontrollikoja liikmeks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja teavitamise eesmärgil kontrollikojale ning Euroopa Liidu muudele institutsioonidele ja liikmesriikide kontrolliasutustele. |
| --- | --- |

2.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/117 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/117

---

P9_TA(2020)0179

Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) tegevdirektori ametissenimetamine

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta otsus ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektor (C9-0080/2020 – 2020/0905(NLE))

(Heakskiitmine)

(2021/C 371/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogu 5. märtsi 2020. aasta ettepanekut (C9-0080/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogu 5. märtsi 2020. aasta ettepanekut (C9-0080/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ) (1) artikli 51 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ) (1) artikli 51 lõiget 2,

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2019. aasta resolutsiooni soolise tasakaalu kohta kandidaatide esitamisel ELi majandus- ja rahandusalastele ametikohtadele (2),

| — | võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu institutsioonide ja asutuste kohta: huvide konflikti ennetamine pärast avalikus sektoris töötamist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2020. aasta resolutsiooni majandus- ja rahaliidu institutsioonide ja asutuste kohta: huvide konflikti ennetamine pärast avalikus sektoris töötamist (3),

| — | võttes arvesse oma 30. jaanuari 2020. aasta otsust ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektor (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. jaanuari 2020. aasta otsust ettepaneku kohta nimetada ametisse Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektor (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 131, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 131,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0132/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0132/2020),

| A. | arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve eelmine tegevdirektor astus 31. jaanuaril 2020 ametist tagasi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve eelmine tegevdirektor astus 31. jaanuaril 2020 ametist tagasi;

| B. | arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogu esitas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 51 lõigete 2 ja 3 kohaselt 5. märtsil 2020. aastal pärast avalikku valikumenetlust ettepaneku nimetada tegevdirektori ametisse viie aasta pikkuseks ametiajaks François-Louis Michaud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Pangandusjärelevalve järelevalvenõukogu esitas määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 51 lõigete 2 ja 3 kohaselt 5. märtsil 2020. aastal pärast avalikku valikumenetlust ettepaneku nimetada tegevdirektori ametisse viie aasta pikkuseks ametiajaks François-Louis Michaud;

| C. | arvestades, et 29. juunil 2020. aastal korraldas majandus- ja rahanduskomisjon François-Louis Michaud’ ärakuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjoni liikmete küsimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 29. juunil 2020. aastal korraldas majandus- ja rahanduskomisjon François-Louis Michaud’ ärakuulamise, kus ta esines avasõnavõtuga ja vastas seejärel komisjoni liikmete küsimustele;

| 1. | annab nõusoleku nimetada François-Louis Michaud Euroopa Pangandusjärelevalve tegevdirektoriks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule, komisjonile, Euroopa Pangandusjärelevalvele ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 12.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2019)0211.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0017.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0023.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/118

---

P9_TA(2020)0180

Määruse (EL) nr 1303/2013 muutmine seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega ***I

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega (COM(2020)0206 – C9-0145/2020 – 2020/0086(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 371/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0206),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0145/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 177, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0145/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuni 2020. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuni 2020. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuni 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 17. juuni 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirju,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0111/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A9-0111/2020),

| A. | arvestades, et olukorra pakilisuse tõttu on põhjendatud hääletada eelnõu üle enne kaheksanädalase tähtaja möödumist, mis on ette nähtud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olukorra pakilisuse tõttu on põhjendatud hääletada eelnõu üle enne kaheksanädalase tähtaja möödumist, mis on ette nähtud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata

---

P9_TC1-COD(2020)0086

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 8. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses noorte tööhõive algatuse jaoks ette nähtud sihtotstarbelise eraldise vahenditega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2020/1041) lõplikule kujule).

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/119

---

P9_TA(2020)0181

Määruse (EL) 2017/2454 muutmine seoses kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu *

Euroopa Parlamendi 8. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2017/2454 seoses kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu (COM(2020)0201 – C9-0136/2020 – 2020/0084(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2021/C 371/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0201), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0201),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0136/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0136/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0123/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0123/2020),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Kuigi COVID-19 puhang tekitab riiklikele ametiasutustele tõsiseid raskusi, ei tohiks seda kasutada ettekäändena, et edasi lükata ühiselt kokkulepitud reeglite rakendamist. Enne puhangut olid mõned liikmesriigid teatanud, et neil tekib uue süsteemi rakendamisel viivitusi. Kui COVID-19 puhanguga seotud otsesed raskused välja arvata, peaks valitsused pingutama uue süsteemi rakendamiseks. Liikmesriigid, kes seisavad silmitsi probleemidega, mis võivad põhjustada viivitusi reeglite täiel määral rakendamisel, peaksid kasutama komisjoni pakutavat tehnilist abi, et tagada e-kaubanduse paketi nõuetekohane ja täielik rakendamine. E-kaubanduse paketi eesmärgid hõlbustada Euroopa VKEde ülemaailmset konkurentsivõimet, leevendada haldussurvet liidu müüjatele ja tagada, et veebiplatvormid aitaksid kaasa õiglasemale käibemaksu kogumise süsteemile, võideldes samal ajal maksupettuste vastu, on kõigi ettevõtjate jaoks võrdsete võimaluste tagamise põhiaspektid, mis on eriti oluline COVID-19 järgse majanduse taastamise kontekstis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Kuigi COVID-19 puhang tekitab riiklikele ametiasutustele tõsiseid raskusi, ei tohiks seda kasutada ettekäändena, et edasi lükata ühiselt kokkulepitud reeglite rakendamist. Enne puhangut olid mõned liikmesriigid teatanud, et neil tekib uue süsteemi rakendamisel viivitusi. Kui COVID-19 puhanguga seotud otsesed raskused välja arvata, peaks valitsused pingutama uue süsteemi rakendamiseks. Liikmesriigid, kes seisavad silmitsi probleemidega, mis võivad põhjustada viivitusi reeglite täiel määral rakendamisel, peaksid kasutama komisjoni pakutavat tehnilist abi, et tagada e-kaubanduse paketi nõuetekohane ja täielik rakendamine. E-kaubanduse paketi eesmärgid hõlbustada Euroopa VKEde ülemaailmset konkurentsivõimet, leevendada haldussurvet liidu müüjatele ja tagada, et veebiplatvormid aitaksid kaasa õiglasemale käibemaksu kogumise süsteemile, võideldes samal ajal maksupettuste vastu, on kõigi ettevõtjate jaoks võrdsete võimaluste tagamise põhiaspektid, mis on eriti oluline COVID-19 järgse majanduse taastamise kontekstis.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Võttes arvesse väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19
  kriisi lahendamisel
  silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et määruse (EL) 2017/2454 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel,
  on
  vaja kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevad
  kuue
  kuu võrra edasi lükata.
  Kuue kuu võrra edasilükkamine on asjakohane, kuna viivitus peaks olema võimalikult lühike, minimeerimaks täiendavat eelarvekahju liikmesriikidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Võttes arvesse väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19
  kriisi lahendamisel
  silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et määruse (EL) 2017/2454 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel,
  on
  vaja kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevad
  kuue
  kuu võrra edasi lükata.
  Kuue kuu võrra edasilükkamine on asjakohane, kuna viivitus peaks olema võimalikult lühike, minimeerimaks täiendavat eelarvekahju liikmesriikidele.

| (5) | Võttes arvesse
  uusi
  väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19
  puhangu tagajärjel
  silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et määruse (EL) 2017/2454 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel,
  võib olla
  vaja kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevad
  kolme
  kuu võrra edasi lükata.
  Edasilükkamine ei ole soovitav, kuna see toob kaasa tulude vähenemise ja käibemaksu alalaekumise suurenemise, pikendades samal ajal ebaausat konkurentsi kolmandate riikide ja liidu müüjate vahel. Siiski võib kolmekuuline edasilükkamine olla asjakohane, kuna see vastab liikumispiirangute perioodile enamikus liikmesriikides. Veelgi pikem edasilükkamine suurendaks käibemaksupettuste ohtu ajal, mil tuleks täiendada riigi rahanduse tuluallikaid, et võidelda pandeemia ning selle majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. Pikem, kuuekuuline viivitus võib viia liikmesriikide tulude vähenemiseni 2,5 –3,5  miljardi euro võrra. COVID-19 puhangu põhjustatud kriisi arvestades on äärmiselt oluline vältida edasist tulude vähenemist. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse
  uusi
  väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19
  puhangu tagajärjel
  silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et määruse (EL) 2017/2454 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel,
  võib olla
  vaja kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevad
  kolme
  kuu võrra edasi lükata.
  Edasilükkamine ei ole soovitav, kuna see toob kaasa tulude vähenemise ja käibemaksu alalaekumise suurenemise, pikendades samal ajal ebaausat konkurentsi kolmandate riikide ja liidu müüjate vahel. Siiski võib kolmekuuline edasilükkamine olla asjakohane, kuna see vastab liikumispiirangute perioodile enamikus liikmesriikides. Veelgi pikem edasilükkamine suurendaks käibemaksupettuste ohtu ajal, mil tuleks täiendada riigi rahanduse tuluallikaid, et võidelda pandeemia ning selle majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. Pikem, kuuekuuline viivitus võib viia liikmesriikide tulude vähenemiseni 2,5 –3,5  miljardi euro võrra. COVID-19 puhangu põhjustatud kriisi arvestades on äärmiselt oluline vältida edasist tulude vähenemist.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

Määrus (EL) 2017/2454

Artikkel 1 – punkt 7 – alapunkt a – pealkiri – 2. jagu

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sätted, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 kuni
  30. juunini 2021 | Sätted, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 kuni
  31. märtsini 2021 |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Sätted, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 kuni
  30. juunini 2021

Sätted, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015 kuni
  31. märtsini 2021

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1– alapunkt b – alapunkt i

Määrus (EL) 2017/2454

Artikkel 1 – punkt 7 – alapunkt a – pealkiri – 3. jagu

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Alates
  1. juulist 2021
  kohaldatavad sätted | Alates
  1. aprillist 2021
  kohaldatavad sätted |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Alates
  1. juulist 2021
  kohaldatavad sätted

Alates
  1. aprillist 2021
  kohaldatavad sätted

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EL) 2017/2454

Artikkel 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seda kohaldatakse alates
  1. juulist 2021
  . | Seda kohaldatakse alates
  1. aprillist 2021
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Seda kohaldatakse alates
  1. juulist 2021
  .

Seda kohaldatakse alates
  1. aprillist 2021
  .

---

Neljapäev, 9. juuli 2020

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/123 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/123

---

P9_TA(2020)0184

Erinormid sõidukijuhtide lähetamiseks autovedude sektoris ja täitmise tagamise nõuded ***II

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse seoses direktiividega 96/71/EÜ ja 2014/67/EL sõidukijuhtide lähetamist autovedude sektoris reguleerivad erinormid ning muudetakse direktiivi 2006/22/EÜ seoses täitmise tagamise nõuetega ja määrust (EL) nr 1024/2012 (05112/1/2020 – C9-0106/2020 – 2017/0121(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2021/C 371/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05112/1/2020 – C9-0106/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05112/1/2020 – C9-0106/2020),

| — | võttes arvesse Poola Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Poola Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2017)0278) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2017)0278) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0114/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0114/2020),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 197, 8.6.2018, lk 45.

(2)  ELT C 176, 23.5.2018, lk 57.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 4.4.2019, P8_TA(2019)0339.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/124 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/124

---

P9_TA(2020)0185

Ööpäevane ja iganädalane sõiduaeg, minimaalsed vaheajad ja puhkeperioodid ning sõidumeerikute abil positsioneerimine ***II

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 maksimaalse ööpäevase ja iganädalase sõiduaja, minimaalsete vaheaegade ning ööpäevaste ja iganädalaste puhkeperioodide miinimumnõuete osas ning määrust (EL) nr 165/2014 sõidumeerikute abil positsioneerimise osas (05114/1/2020 – C9-0104/2020 – 2017/0122(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2021/C 371/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05114/1/2020 – C9-0104/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05114/1/2020 – C9-0104/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2017)0277) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2017)0277) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0115/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0115/2020),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 197, 8.6.2018, lk 45.

(2)  ELT C 176, 23.5.2018, lk 57.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 4.4.2019, P8_TA(2019)0340.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/125 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/125

---

P9_TA(2020)0186

Kohandamine autovedude sektoris toimunud arenguga ***II

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 1071/2009, (EÜ) nr 1072/2009 ja (EL) nr 1024/2012 eesmärgiga kohandada neid autovedude sektoris toimunud arenguga (05115/1/2020 – C9-0105/2020 – 2017/0123(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2021/C 371/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05115/1/2020 – C9-0105/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (05115/1/2020 – C9-0105/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. jaanuari 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2018. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 1. veebruari 2018. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2017)0281) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2017)0281) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0116/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A9-0116/2020),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 197, 8.6.2018, lk 38.

(2)  ELT C 176, 23.5.2018, lk 57.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 4.4.2019, P8_TA(2019)0341.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/126 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/126

---

P9_TA(2020)0187

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamine ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühised eeskirjad

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 19. juuni 2020. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 877/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (C(2020)04140 – 2020/2695(DEA))

(2021/C 371/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2020)04140), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2020)04140),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2020. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2020. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 3. juuli 2020. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 3. juuli 2020. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (1), eriti selle artikli 10 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (1), eriti selle artikli 10 lõiget 3 ja artikli 14 lõiget 5,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 111 lõiget 6,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 9. juulil 2020, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 111 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 9. juulil 2020, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et eurorühma 9. aprilli 2020. aasta kohtumisel tegid euroala liikmesriikide rahandusministrid ettepaneku luua Euroopa stabiilsusmehhanismi täiendavate tingimustega seotud krediidiliini põhjal pandeemia kriisitoetuse kaitsemeede, et reageerida COVID-19 pandeemiale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et eurorühma 9. aprilli 2020. aasta kohtumisel tegid euroala liikmesriikide rahandusministrid ettepaneku luua Euroopa stabiilsusmehhanismi täiendavate tingimustega seotud krediidiliini põhjal pandeemia kriisitoetuse kaitsemeede, et reageerida COVID-19 pandeemiale;

| B. | arvestades, et eurorühma aruandes märgitakse, et ainus nõue pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme kasutamiseks on, et toetust küsivad euroala liikmesriigid kohustuksid kasutama seda krediidiliini COVID-19 kriisist tulenevate otseste ja kaudsete tervishoiu-, ravi- ja ennetuskulude riigisiseseks rahastamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eurorühma aruandes märgitakse, et ainus nõue pandeemia kriisitoetuse kaitsemeetme kasutamiseks on, et toetust küsivad euroala liikmesriigid kohustuksid kasutama seda krediidiliini COVID-19 kriisist tulenevate otseste ja kaudsete tervishoiu-, ravi- ja ennetuskulude riigisiseseks rahastamiseks;

| C. | arvestades, et 7. mai 2020. aasta ühises kirjas teatasid komisjoni juhtiv asepresident Dombrovskis ja volinik Gentiloni kavatsusest muuta komisjoni 27. juuni 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 877/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (2), et täiendavalt täpsustada pandeemia kriisitoetuse kaitsemeedet kasutavate liikmesriikide suhtes kohaldatavaid aruandlusnõudeid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 7. mai 2020. aasta ühises kirjas teatasid komisjoni juhtiv asepresident Dombrovskis ja volinik Gentiloni kavatsusest muuta komisjoni 27. juuni 2013. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 877/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (2), et täiendavalt täpsustada pandeemia kriisitoetuse kaitsemeedet kasutavate liikmesriikide suhtes kohaldatavaid aruandlusnõudeid;

| D. | arvestades, et delegeeritud õigusaktiga muudetakse aruandlusnõudeid ja täpsustatakse, et praeguses olukorras käsitleb aruandlus ainult pandeemia kriisitoetusmeetme rahaliste vahendite kasutamist COVID-19 kriisist tulenevate otseste ja kaudsete tervishoiu-, ravi- ja ennetuskulude katmiseks, võttes arvesse pandeemia kriisitoetusmeetme väga spetsiifilist ja piiratud ulatust; arvestades, et vastav aruandevorm on esitatud uues II lisas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et delegeeritud õigusaktiga muudetakse aruandlusnõudeid ja täpsustatakse, et praeguses olukorras käsitleb aruandlus ainult pandeemia kriisitoetusmeetme rahaliste vahendite kasutamist COVID-19 kriisist tulenevate otseste ja kaudsete tervishoiu-, ravi- ja ennetuskulude katmiseks, võttes arvesse pandeemia kriisitoetusmeetme väga spetsiifilist ja piiratud ulatust; arvestades, et vastav aruandevorm on esitatud uues II lisas;

| E. | arvestades, et kõnealune delegeeritud õigusakt peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et ühtlustada pandeemia kriisitoetuse kaitsemeedet kasutavate liikmesriikide suhtes kohaldatavaid aruandlusnõudeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõnealune delegeeritud õigusakt peaks jõustuma võimalikult kiiresti, et ühtlustada pandeemia kriisitoetuse kaitsemeedet kasutavate liikmesriikide suhtes kohaldatavaid aruandlusnõudeid;

| 1. | teatab, et ei esita delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

(2)  ELT L 244, 13.9.2013, lk 23.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/128

---

P9_TA(2020)0188

Euroopa kodanikualgatus: COVID-19 puhanguga seoses sätestatavad ajutised meetmed, mis käsitlevad kogumis-, kontrollimis- ja läbivaatamisetappide tähtaegu ***I

Euroopa Parlamendi 9. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse seoses COVID-19 puhanguga ajutised meetmed, mis käsitlevad määrusega (EL) 2019/788 (Euroopa kodanikualgatuse kohta) ette nähtud kogumis-, kontrollimis- ja läbivaatamisetappide tähtaegu (COM(2020)0221 – C9-0142/2020 – 2020/0099(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 371/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0221), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0221),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 24, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0142/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 24, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0142/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 19. juunil 2020. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2020)0172).

---

P9_TC1-COD(2020)0099

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 9. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., milles sätestatakse COVID-19 puhangust tingitud ajutised meetmed Euroopa kodanikualgatust käsitleva määrusega (EL) 2019/788 ettenähtud kogumis-, kontrollimis- ja läbivaatamisetappide tähtaegade kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2020/1042) lõplikule kujule).

---

Reede, 10. juuli 2020

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/129 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/129

---

P9_TA(2020)0189

Direktiivide (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 muutmine seoses nende ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu *

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse direktiive (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 seoses nende ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevadega COVID-19 kriisi puhkemise tõttu (COM(2020)0198 – C9-0137/2020 – 2020/0082(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2021/C 371/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0198), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0198),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0137/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0137/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0122/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0122/2020),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Kuigi COVID-19 puhang tekitab riiklikele ametiasutustele tõsiseid raskusi, ei tohiks seda kasutada ettekäändena, et edasi lükata ühiselt kokkulepitud reeglite rakendamist. Enne puhangut olid mõned liikmesriigid teatanud, et neil tekib uue süsteemi rakendamisel viivitusi. Kui COVID-19 puhanguga seotud otsesed raskused välja arvata, peaks valitsused pingutama uue süsteemi rakendamiseks. Liikmesriigid, kes seisavad silmitsi probleemidega, mis võivad põhjustada viivitusi reeglite täiel määral rakendamisel, peaksid kasutama komisjoni pakutavat tehnilist abi, et tagada e-kaubanduse paketi nõuetekohane ja täielik rakendamine. E-kaubanduse paketi eesmärgid hõlbustada Euroopa VKEde ülemaailmset konkurentsivõimet, leevendada haldussurvet liidu müüjatele ja tagada, et veebiplatvormid aitaksid kaasa õiglasemale käibemaksu kogumise süsteemile, võideldes samal ajal maksupettuste vastu, on kõigi ettevõtjate jaoks võrdsete võimaluste tagamise põhiaspektid, mis on eriti oluline COVID-19 järgse majanduse taastamise kontekstis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Kuigi COVID-19 puhang tekitab riiklikele ametiasutustele tõsiseid raskusi, ei tohiks seda kasutada ettekäändena, et edasi lükata ühiselt kokkulepitud reeglite rakendamist. Enne puhangut olid mõned liikmesriigid teatanud, et neil tekib uue süsteemi rakendamisel viivitusi. Kui COVID-19 puhanguga seotud otsesed raskused välja arvata, peaks valitsused pingutama uue süsteemi rakendamiseks. Liikmesriigid, kes seisavad silmitsi probleemidega, mis võivad põhjustada viivitusi reeglite täiel määral rakendamisel, peaksid kasutama komisjoni pakutavat tehnilist abi, et tagada e-kaubanduse paketi nõuetekohane ja täielik rakendamine. E-kaubanduse paketi eesmärgid hõlbustada Euroopa VKEde ülemaailmset konkurentsivõimet, leevendada haldussurvet liidu müüjatele ja tagada, et veebiplatvormid aitaksid kaasa õiglasemale käibemaksu kogumise süsteemile, võideldes samal ajal maksupettuste vastu, on kõigi ettevõtjate jaoks võrdsete võimaluste tagamise põhiaspektid, mis on eriti oluline COVID-19 järgse majanduse taastamise kontekstis.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Võttes arvesse väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19
  kriisi lahendamisel
  silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et direktiivide (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel,
  on
  vaja kõnealuste direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevad
  kuue
  kuu võrra edasi lükata.
  Kuue kuu võrra edasilükkamine on asjakohane, kuna viivitus peaks olema võimalikult lühike, minimeerimaks täiendavat eelarvekahju liikmesriikidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Võttes arvesse väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19
  kriisi lahendamisel
  silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et direktiivide (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel,
  on
  vaja kõnealuste direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevad
  kuue
  kuu võrra edasi lükata.
  Kuue kuu võrra edasilükkamine on asjakohane, kuna viivitus peaks olema võimalikult lühike, minimeerimaks täiendavat eelarvekahju liikmesriikidele.

| (4) | Võttes arvesse
  uusi
  väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19
  puhangu tagajärjel
  silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et direktiivide (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel,
  võib olla
  vaja kõnealuste direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevad
  kolme
  kuu võrra edasi lükata.
  Edasilükkamine ei ole soovitav, kuna see toob kaasa tulude vähenemise ja käibemaksu alalaekumise suurenemise, pikendades samal ajal ebaausat konkurentsi kolmandate riikide ja liidu müüjate vahel. Siiski võib kolmekuuline edasilükkamine olla asjakohane, kuna see vastab liikumispiirangute perioodile enamikus liikmesriikides. Veelgi pikem edasilükkamine suurendaks käibemaksupettuste ohtu ajal, mil tuleks täiendada riigi rahanduse tuluallikaid, et võidelda pandeemia ning selle majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. Pikem, kuuekuuline viivitus võib viia liikmesriikide tulude vähenemiseni 2,5 –3,5 miljardi euro võrra. COVID-19 puhangu põhjustatud kriisi arvestades on äärmiselt oluline edasist tulude vähenemist vältida. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse
  uusi
  väljakutseid, millega liikmesriigid COVID-19
  puhangu tagajärjel
  silmitsi seisavad, ja asjaolu, et uued sätted rajanevad põhimõttel, et direktiivide (EL) 2017/2455 ja (EL) 2019/1995 sätete kohaldamise tagamiseks peavad kõik liikmesriigid ajakohastama oma IT-süsteeme, tagades niiviisi teabe kogumise ja edastamise ning maksete tegemise muudetud kordade alusel,
  võib olla
  vaja kõnealuste direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise kuupäevad
  kolme
  kuu võrra edasi lükata.
  Edasilükkamine ei ole soovitav, kuna see toob kaasa tulude vähenemise ja käibemaksu alalaekumise suurenemise, pikendades samal ajal ebaausat konkurentsi kolmandate riikide ja liidu müüjate vahel. Siiski võib kolmekuuline edasilükkamine olla asjakohane, kuna see vastab liikumispiirangute perioodile enamikus liikmesriikides. Veelgi pikem edasilükkamine suurendaks käibemaksupettuste ohtu ajal, mil tuleks täiendada riigi rahanduse tuluallikaid, et võidelda pandeemia ning selle majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. Pikem, kuuekuuline viivitus võib viia liikmesriikide tulude vähenemiseni 2,5 –3,5 miljardi euro võrra. COVID-19 puhangu põhjustatud kriisi arvestades on äärmiselt oluline edasist tulude vähenemist vältida.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

Direktiiv (EL) 2017/2455

Artikkel 2 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Direktiivi 2006/112/EÜ muudatused, mis jõustuvad
  1. juulil 2021 | Direktiivi 2006/112/EÜ muudatused, mis jõustuvad
  1. aprillil 2021 |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Direktiivi 2006/112/EÜ muudatused, mis jõustuvad
  1. juulil 2021

Direktiivi 2006/112/EÜ muudatused, mis jõustuvad
  1. aprillil 2021

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv (EL) 2017/2455

Artikkel 2 – lõik 1 – sissejuhatav lause

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Alates
  1. juulist 2021
  muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ järgmiselt. | Alates
  1. aprillist 2021
  muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ järgmiselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Alates
  1. juulist 2021
  muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ järgmiselt.

Alates
  1. aprillist 2021
  muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ järgmiselt.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv (EL) 2017/2455

Artikkel 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Alates
  1. juulist 2021
  jäetakse välja direktiivi 2009/132/EÜ IV jaotis. | Alates
  1. aprillist 2021
  jäetakse välja direktiivi 2009/132/EÜ IV jaotis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Alates
  1. juulist 2021
  jäetakse välja direktiivi 2009/132/EÜ IV jaotis.

Alates
  1. aprillist 2021
  jäetakse välja direktiivi 2009/132/EÜ IV jaotis.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a

Direktiiv (EL) 2017/2455

Artikkel 4 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad
  30. juuniks 2021
  käesoleva direktiivi artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. | Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid
  31. märtsiks 2021
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad
  30. juuniks 2021
  käesoleva direktiivi artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid
  31. märtsiks 2021
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt b

Direktiiv (EL) 2017/2455

Artikkel 4 – lõige 1 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nad kohaldavad käesoleva direktiivi artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikke meetmeid alates
  1. juulist 2021
  . | Nad kohaldavad käesoleva direktiivi artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikke meetmeid alates
  1. aprillist 2021
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nad kohaldavad käesoleva direktiivi artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikke meetmeid alates
  1. juulist 2021
  .

Nad kohaldavad käesoleva direktiivi artiklite 2 ja 3 järgimiseks vajalikke meetmeid alates
  1. aprillist 2021
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – lõige 1

Direktiiv (EL) 2019/1995

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt
  30
  .
  juuniks 2021
  käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. | Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt
  31. märtsiks 2021
  käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt
  30
  .
  juuniks 2021
  käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt
  31. märtsiks 2021
  käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – lõik 1

Direktiiv (EL) 2019/1995

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates
  1. juulist 2021
  . | Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates
  1. aprillist 2021
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates
  1. juulist 2021
  .

Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates
  1. aprillist 2021
  .

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/134 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/134

---

P9_TA(2020)0194

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2020)0070 – C9-0079/2020 – 2020/0030(NLE))

(Konsulteerimine)

(2021/C 371/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0070), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2020)0070),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0079/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0079/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0124/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A9-0124/2020),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Liikmesriigid ja liit peavad välja arendama kooskõlastatud strateegia tööhõive kohta ning eelkõige kvalifitseeritud
  , koolitatud
  ja
  kohanemisvõimelise
  tööjõu ja majanduse arengule reageerivate tööturgude edendamise kohta,
  et täita Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud
  eesmärk saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress,
  tasakaalustatud majanduskasv
  ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine. Liikmesriigid peavad käsitama tööhõive edendamist ühist huvi pakkuva valdkonnana ja kooskõlastama nõukogus oma sellealased meetmed,
  võttes samas arvesse tööturu osapoolte kohustustega seotud riigisiseseid tavasid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Liikmesriigid ja liit peavad välja arendama kooskõlastatud strateegia tööhõive kohta ning eelkõige kvalifitseeritud
  , koolitatud
  ja
  kohanemisvõimelise
  tööjõu ja majanduse arengule reageerivate tööturgude edendamise kohta,
  et täita Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 sätestatud
  eesmärk saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress,
  tasakaalustatud majanduskasv
  ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine. Liikmesriigid peavad käsitama tööhõive edendamist ühist huvi pakkuva valdkonnana ja kooskõlastama nõukogus oma sellealased meetmed,
  võttes samas arvesse tööturu osapoolte kohustustega seotud riigisiseseid tavasid
  .

| (1) | Liikmesriigid ja liit peavad välja arendama
  tulemusliku ja
  kooskõlastatud strateegia tööhõive kohta ning eelkõige kvalifitseeritud ja
  koolitatud
  tööjõu
  ning dünaamiliste, tulevikule orienteeritud
  ja majanduse arengule reageerivate tööturgude edendamise kohta,
  ja seda rakendama, et täita
  eesmärk saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress,
  kaasatus, majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne sidusus
  ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine. Liikmesriigid peavad käsitama
  võrdsetel võimalustel ja sotsiaalsel õiglusel põhineva kvaliteetse
  tööhõive edendamist ühist huvi pakkuva valdkonnana ja kooskõlastama nõukogus oma sellealased meetmed,
  austades riigisiseseid tavasid ja sotsiaalpartnerite autonoomiat. Praegune COVID-19 pandeemia põhjustatud olukord, millel on tõsine ja pikaajaline mõju liidu tööturgudele, sotsiaalsele õiglusele ja töötingimustele, nõuab tööhõive toetamiseks, majanduse stimuleerimiseks ja tööstusstruktuuri tugevdamiseks enneolematult palju meetmeid. On vaja otsustavalt tegutseda, et kaitsta ettevõtjaid ja töötajaid tööhõive ja sissetulekute kohese vähenemise eest, aidata ohjeldada kriisi majanduslikku ja sotsiaalset šokki ning hoida ära massiline töökohtade kadumine ja sügav majanduslangus. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid ja liit peavad välja arendama
  tulemusliku ja
  kooskõlastatud strateegia tööhõive kohta ning eelkõige kvalifitseeritud ja
  koolitatud
  tööjõu
  ning dünaamiliste, tulevikule orienteeritud
  ja majanduse arengule reageerivate tööturgude edendamise kohta,
  ja seda rakendama, et täita
  eesmärk saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress,
  kaasatus, majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne sidusus
  ning kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine. Liikmesriigid peavad käsitama
  võrdsetel võimalustel ja sotsiaalsel õiglusel põhineva kvaliteetse
  tööhõive edendamist ühist huvi pakkuva valdkonnana ja kooskõlastama nõukogus oma sellealased meetmed,
  austades riigisiseseid tavasid ja sotsiaalpartnerite autonoomiat. Praegune COVID-19 pandeemia põhjustatud olukord, millel on tõsine ja pikaajaline mõju liidu tööturgudele, sotsiaalsele õiglusele ja töötingimustele, nõuab tööhõive toetamiseks, majanduse stimuleerimiseks ja tööstusstruktuuri tugevdamiseks enneolematult palju meetmeid. On vaja otsustavalt tegutseda, et kaitsta ettevõtjaid ja töötajaid tööhõive ja sissetulekute kohese vähenemise eest, aidata ohjeldada kriisi majanduslikku ja sotsiaalset šokki ning hoida ära massiline töökohtade kadumine ja sügav majanduslangus.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Liit peab võitlema
  sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset, samuti seisma naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, põlvkondade solidaarsuse
  ja
  lapse õiguste kaitse eest. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 9 peab liit oma poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel arvesse võtma
  kõrge
  tööhõivemäära edendamise,
  piisava sotsiaalkaitse tagamise
  ,
  vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse
  ning hariduse ja koolituse kõrge tasemega seotud nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Liit peab võitlema
  sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset, samuti seisma naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, põlvkondade solidaarsuse
  ja
  lapse õiguste kaitse eest. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 9 peab liit oma poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel arvesse võtma
  kõrge
  tööhõivemäära edendamise,
  piisava sotsiaalkaitse tagamise
  ,
  vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse
  ning hariduse ja koolituse kõrge tasemega seotud nõudeid.

| (2) | Selleks et täielikult saavutada oma aluspõhimõtted – sotsiaalne ühtekuuluvus ja rahu – peaks liit sügava kriisi ajal, mil nendele põhimõtetele esitatakse väljakutse, asetama veelgi enam oma poliitiliste prioriteetide seas esikohale võitluse vaesuse,
  sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset, samuti seisma naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, põlvkondade solidaarsuse
  , puuetega inimeste kaasamise ning
  lapse
  ja teiste väga ebasoodsas olukorras olevate rühmade
  õiguste kaitse eest. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
  (edaspidi „ELi toimimise leping“)
  artiklile 9 peab liit oma poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel arvesse võtma
  inimeste tervise kaitsmise, kaasavate ja kvaliteetsete tööjõuturgude ja täieliku
  tööhõivemäära edendamise,
  kättesaadavate ja kvaliteetsete avalike teenuste olemasolu, inimväärse palga
  ,
  inimväärse elatustaseme ja kõigile sotsiaalkaitse tagamise
  ning
  elukestva
  hariduse ja koolituse kõrge tasemega seotud nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et täielikult saavutada oma aluspõhimõtted – sotsiaalne ühtekuuluvus ja rahu – peaks liit sügava kriisi ajal, mil nendele põhimõtetele esitatakse väljakutse, asetama veelgi enam oma poliitiliste prioriteetide seas esikohale võitluse vaesuse,
  sotsiaalse tõrjutuse ja diskrimineerimise vastu ning edendama sotsiaalset õiglust ja kaitset, samuti seisma naiste ja meeste võrdõiguslikkuse, põlvkondade solidaarsuse
  , puuetega inimeste kaasamise ning
  lapse
  ja teiste väga ebasoodsas olukorras olevate rühmade
  õiguste kaitse eest. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu
  (edaspidi „ELi toimimise leping“)
  artiklile 9 peab liit oma poliitika ja meetmete kindlaksmääramisel ja rakendamisel arvesse võtma
  inimeste tervise kaitsmise, kaasavate ja kvaliteetsete tööjõuturgude ja täieliku
  tööhõivemäära edendamise,
  kättesaadavate ja kvaliteetsete avalike teenuste olemasolu, inimväärse palga
  ,
  inimväärse elatustaseme ja kõigile sotsiaalkaitse tagamise
  ning
  elukestva
  hariduse ja koolituse kõrge tasemega seotud nõudeid.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Kooskõlas
  Euroopa Liidu
  toimimise lepinguga
  (edaspidi „ELi toimimise leping“)
  on liit välja töötanud majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise vahendid ning neid rakendanud. Käesolevad liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised ning liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu soovituses (EL) 2015/1184, (5) on osa neist vahenditest ja moodustavad koondsuunised.
  Nende alusel suunatakse
  poliitika elluviimist liikmesriikides ja liidus, võttes arvesse liikmesriikide vastastikust sõltuvust. Sellest tulenevad Euroopa ja liikmesriikide kooskõlastatud poliitikameetmed ja reformid peaksid moodustama sobiva kestliku üldise majandus- ja tööhõivepoliitika, mis omakorda peaks tekitama positiivset ülekanduvat mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Kooskõlas
  Euroopa Liidu
  toimimise lepinguga
  (edaspidi „ELi toimimise leping“)
  on liit välja töötanud majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise vahendid ning neid rakendanud. Käesolevad liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised ning liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu soovituses (EL) 2015/1184, (5) on osa neist vahenditest ja moodustavad koondsuunised.
  Nende alusel suunatakse
  poliitika elluviimist liikmesriikides ja liidus, võttes arvesse liikmesriikide vastastikust sõltuvust. Sellest tulenevad Euroopa ja liikmesriikide kooskõlastatud poliitikameetmed ja reformid peaksid moodustama sobiva kestliku üldise majandus- ja tööhõivepoliitika, mis omakorda peaks tekitama positiivset ülekanduvat mõju.

| (3) | Kooskõlas
  ELi
  toimimise lepinguga on liit välja töötanud majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise vahendid ning neid rakendanud. Käesolevad liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised ning liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu soovituses (EL) 2015/1184 (5), on osa neist vahenditest ja moodustavad koondsuunised.
  Nad peavad toetama Euroopa rohelist kokkulepet, Euroopa sotsiaalõiguste sammast, läbivaadatud Euroopa sotsiaalhartat, Pariisi kokkulepet ja ÜRO kestliku arengu eesmärke ning suunama
  poliitika elluviimist liikmesriikides ja liidus, võttes arvesse liikmesriikide vastastikust sõltuvust. Sellest tulenevad Euroopa ja liikmesriikide kooskõlastatud poliitikameetmed ja reformid peaksid moodustama sobiva kestliku üldise majandus- ja tööhõivepoliitika, mis omakorda peaks tekitama positiivset ülekanduvat mõju
  , muutes vastupidiseks suundumuse, mille kohaselt kollektiivlepingutega hõlmatus väheneb
  . |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas
  ELi
  toimimise lepinguga on liit välja töötanud majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise vahendid ning neid rakendanud. Käesolevad liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised ning liikmesriikide ja liidu majanduspoliitika üldsuunised, mis on esitatud nõukogu soovituses (EL) 2015/1184 (5), on osa neist vahenditest ja moodustavad koondsuunised.
  Nad peavad toetama Euroopa rohelist kokkulepet, Euroopa sotsiaalõiguste sammast, läbivaadatud Euroopa sotsiaalhartat, Pariisi kokkulepet ja ÜRO kestliku arengu eesmärke ning suunama
  poliitika elluviimist liikmesriikides ja liidus, võttes arvesse liikmesriikide vastastikust sõltuvust. Sellest tulenevad Euroopa ja liikmesriikide kooskõlastatud poliitikameetmed ja reformid peaksid moodustama sobiva kestliku üldise majandus- ja tööhõivepoliitika, mis omakorda peaks tekitama positiivset ülekanduvat mõju
  , muutes vastupidiseks suundumuse, mille kohaselt kollektiivlepingutega hõlmatus väheneb
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Tööhõivepoliitika suunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kehtivate liidu õigusaktidega ja mitmesuguste liidu algatustega, sh nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta, (6) nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule, (7) nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus oskuste täiendamise meetmete kohta, (8) nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta, (9) nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, (10) nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (11) ning nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse juurdepääsu sotsiaalkaitsele (12). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Tööhõivepoliitika suunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kehtivate liidu õigusaktidega ja mitmesuguste liidu algatustega, sh nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta, (6) nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule, (7) nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus oskuste täiendamise meetmete kohta, (8) nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta, (9) nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, (10) nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (11) ning nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse juurdepääsu sotsiaalkaitsele (12).

| (4) | Tööhõivepoliitika suunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kehtivate liidu õigusaktidega ja mitmesuguste liidu algatustega, sh nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (6), nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (7), nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus oskuste täiendamise meetmete kohta
  : uued võimalused täiskasvanutele

   (8), nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (9), nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (10), nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (11) ning nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse
  töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate
  juurdepääsu sotsiaalkaitsele (12).
  Pärast nõukogu 23. märtsi 2020. aasta otsust aktiveerida niinimetatud üldine vabastusklausel võivad liikmesriigid kasutada kvaliteetsete töökohtade ja töötingimuste edendamisel ja kaitsmisel ning rahvatervise ja sotsiaalteenuste rahastamisel täielikku fiskaalpaindlikkust. Üldise vabastusklausli kohaldamise kestus peab kajastama COVID-19 kriisi ulatust ja kestust. Komisjoni korraldatud avaliku konsultatsiooni põhjal tuleks uurida, milliseid võimalikke suundi liidu fiskaalreeglite väljatöötamine võiks võtta. |
| --- | --- |

(4)

Tööhõivepoliitika suunised on kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kehtivate liidu õigusaktidega ja mitmesuguste liidu algatustega, sh nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitus noortegarantii loomise kohta (6), nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (7), nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitus oskuste täiendamise meetmete kohta
  : uued võimalused täiskasvanutele

   (8), nõukogu 15. märtsi 2018. aasta soovitus kvaliteetse ja tõhusa õpipoisiõppe Euroopa raamistiku kohta (9), nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (10), nõukogu 22. mai 2019. aasta soovitus kvaliteetsete alusharidus- ja lapsehoiusüsteemide kohta (11) ning nõukogu 8. novembri 2019. aasta soovitus, milles käsitletakse
  töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate
  juurdepääsu sotsiaalkaitsele (12).
  Pärast nõukogu 23. märtsi 2020. aasta otsust aktiveerida niinimetatud üldine vabastusklausel võivad liikmesriigid kasutada kvaliteetsete töökohtade ja töötingimuste edendamisel ja kaitsmisel ning rahvatervise ja sotsiaalteenuste rahastamisel täielikku fiskaalpaindlikkust. Üldise vabastusklausli kohaldamise kestus peab kajastama COVID-19 kriisi ulatust ja kestust. Komisjoni korraldatud avaliku konsultatsiooni põhjal tuleks uurida, milliseid võimalikke suundi liidu fiskaalreeglite väljatöötamine võiks võtta.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid majandus- ja
  tööhõivepoliitika
  lõimitud mitmepoolse koordineerimise ja järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaastasse
  on
  keskkonnakestlikkuse, tootlikkuse, õigluse ja stabiilsuse poole püüdlemisel
  lõimitud
  ka Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted, mille alla kuulub
  tugev
  koostöö sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega
  . Sellega toetatakse
  kestliku arengu eesmärkide
  saavutamist

   (13). Liidu ja liikmesriikide tööhõive- ja majanduspoliitika peaks käima käsikäes Euroopa
  üleminekuga
  kliimaneutraalsele, keskkonnakestlikule ja digitaalsele majandusele, ning sellega tuleks samal ajal parandada konkurentsivõimet, edendada innovatsiooni, sotsiaalset õiglust ja võrdseid võimalusi ning võidelda ebavõrdsuse ja piirkondlike erinevuste vastu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid majandus- ja
  tööhõivepoliitika
  lõimitud mitmepoolse koordineerimise ja järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa poolaastasse
  on
  keskkonnakestlikkuse, tootlikkuse, õigluse ja stabiilsuse poole püüdlemisel
  lõimitud
  ka Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted, mille alla kuulub
  tugev
  koostöö sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega
  . Sellega toetatakse
  kestliku arengu eesmärkide
  saavutamist

   (13). Liidu ja liikmesriikide tööhõive- ja majanduspoliitika peaks käima käsikäes Euroopa
  üleminekuga
  kliimaneutraalsele, keskkonnakestlikule ja digitaalsele majandusele, ning sellega tuleks samal ajal parandada konkurentsivõimet, edendada innovatsiooni, sotsiaalset õiglust ja võrdseid võimalusi ning võidelda ebavõrdsuse ja piirkondlike erinevuste vastu.

| (5) | Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid majandus-
  , tööhõive-, sotsiaal-
  ja
  keskkonnapoliitika
  lõimitud mitmepoolse koordineerimise ja järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa
  poolaasta peab asetama kestlikkuse, sotsiaalse kaasatuse ja inimeste heaolu liidu majanduspoliitika kujundamise keskmesse ning tagama, et sotsiaalseid, keskkonna -ja majanduseesmärke peetaks sama tähtsaks.
  Euroopa poolaastasse
  tuleks
  keskkonnakestlikkuse, tootlikkuse, õigluse ja stabiilsuse poole püüdlemisel
  veelgi tugevamalt lõimida
  ka Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted, mille alla kuulub
  tugevam
  koostöö sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega
  ning toetus
  kestliku arengu eesmärkide (13)

  ja muu hulgas ka soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele. Soolise võrdõiguslikkuse indeks võiks olla üks Euroopa poolaasta vahenditest, millega jälgitakse tööhõive- ja sotsiaaleesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ning mõõdetakse tööhõive- ja sotsiaalpoliitika soolist mõju
  . Liidu ja liikmesriikide tööhõive- ja majanduspoliitika peaks käima käsikäes Euroopa
  reageerimisega kriisile ning, võttes arvesse kriisi eriti tõsist mõju teatavatele Euroopa majandusharudele ja ärivaldkondadele, toetama üleminekut
  kliimaneutraalsele, keskkonnakestlikule
  , sotsiaalselt kaasavale
  ja digitaalsele majandusele,
  tagades ülespoole suunatud majandusliku lähenemise,
  ning sellega tuleks samal ajal parandada konkurentsivõimet
  , toetada VKEsid
  , edendada innovatsiooni, sotsiaalset õiglust ja võrdseid võimalusi
  , investeerida noortesse
  ning võidelda ebavõrdsuse ja piirkondlike erinevuste vastu. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa poolaasta koondab need mitmesugused vahendid majandus-
  , tööhõive-, sotsiaal-
  ja
  keskkonnapoliitika
  lõimitud mitmepoolse koordineerimise ja järelevalve üldiseks raamistikuks. Euroopa
  poolaasta peab asetama kestlikkuse, sotsiaalse kaasatuse ja inimeste heaolu liidu majanduspoliitika kujundamise keskmesse ning tagama, et sotsiaalseid, keskkonna -ja majanduseesmärke peetaks sama tähtsaks.
  Euroopa poolaastasse
  tuleks
  keskkonnakestlikkuse, tootlikkuse, õigluse ja stabiilsuse poole püüdlemisel
  veelgi tugevamalt lõimida
  ka Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtted, mille alla kuulub
  tugevam
  koostöö sotsiaalpartnerite, kodanikuühiskonna ja muude sidusrühmadega
  ning toetus
  kestliku arengu eesmärkide (13)

  ja muu hulgas ka soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele. Soolise võrdõiguslikkuse indeks võiks olla üks Euroopa poolaasta vahenditest, millega jälgitakse tööhõive- ja sotsiaaleesmärkide saavutamisel tehtud edusamme ning mõõdetakse tööhõive- ja sotsiaalpoliitika soolist mõju
  . Liidu ja liikmesriikide tööhõive- ja majanduspoliitika peaks käima käsikäes Euroopa
  reageerimisega kriisile ning, võttes arvesse kriisi eriti tõsist mõju teatavatele Euroopa majandusharudele ja ärivaldkondadele, toetama üleminekut
  kliimaneutraalsele, keskkonnakestlikule
  , sotsiaalselt kaasavale
  ja digitaalsele majandusele,
  tagades ülespoole suunatud majandusliku lähenemise,
  ning sellega tuleks samal ajal parandada konkurentsivõimet
  , toetada VKEsid
  , edendada innovatsiooni, sotsiaalset õiglust ja võrdseid võimalusi
  , investeerida noortesse
  ning võidelda ebavõrdsuse ja piirkondlike erinevuste vastu.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kliimamuutused ja keskkonnaga seotud probleemid, üleilmastumine, digiüleminek ja demograafilised muutused
  muudavad
  Euroopa majandust ja ühiskonda. Liit ja selle liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et
  tulemuslikult tegeleda nende struktuursete teguritega
  ja vajaduse korral kohandada olemasolevaid süsteeme, tunnistades liikmesriikide majanduse ja tööturgude ning
  nendega seotud poliitika
  tihedat vastastikust sõltuvust. Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud, ulatuslikke ja tulemuslikke poliitikameetmeid
  kooskõlas ELi toimimise lepinguga ja liidu sätetega majandusjuhtimise kohta
  . Selliste poliitikameetmetega tuleks hoogustada
  kestlikke
  investeeringuid
  ning võtta uuendatud kohustus viia ellu asjakohaselt järjestatud struktuurireformid
  ,
  mis parandavad tootlikkust, majanduskasvu
  ,
  sotsiaalset
  ja
  territoriaalset ühtekuuluvust
  ,
  ülespoole suunatud lähenemist, vastupanuvõimet ning eelarvepoliitiliste kohustuste täitmist
  . Neis tuleks ühendada pakkumise ja nõudlusega seotud meetmed, võttes samal ajal arvesse nende keskkonna- ja tööhõivealast ning sotsiaalset mõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kliimamuutused ja keskkonnaga seotud probleemid, üleilmastumine, digiüleminek ja demograafilised muutused
  muudavad
  Euroopa majandust ja ühiskonda. Liit ja selle liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et
  tulemuslikult tegeleda nende struktuursete teguritega
  ja vajaduse korral kohandada olemasolevaid süsteeme, tunnistades liikmesriikide majanduse ja tööturgude ning
  nendega seotud poliitika
  tihedat vastastikust sõltuvust. Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud, ulatuslikke ja tulemuslikke poliitikameetmeid
  kooskõlas ELi toimimise lepinguga ja liidu sätetega majandusjuhtimise kohta
  . Selliste poliitikameetmetega tuleks hoogustada
  kestlikke
  investeeringuid
  ning võtta uuendatud kohustus viia ellu asjakohaselt järjestatud struktuurireformid
  ,
  mis parandavad tootlikkust, majanduskasvu
  ,
  sotsiaalset
  ja
  territoriaalset ühtekuuluvust
  ,
  ülespoole suunatud lähenemist, vastupanuvõimet ning eelarvepoliitiliste kohustuste täitmist
  . Neis tuleks ühendada pakkumise ja nõudlusega seotud meetmed, võttes samal ajal arvesse nende keskkonna- ja tööhõivealast ning sotsiaalset mõju.

| (6) | Kliimamuutused ja keskkonnaga seotud probleemid, üleilmastumine, digiüleminek ja demograafilised muutused
  on
  Euroopa majandust ja ühiskonda
  sügavalt muutmas
  . Liit ja selle liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et
  reageerida sellele enneolematule olukorrale, lõimides sotsiaalõigused ja tehes pingutusi vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamiseks,
  ja vajaduse korral kohandada olemasolevaid süsteeme,
  et tugevdada vastupanuvõimet ja kestlikkust,
  tunnistades liikmesriikide majanduse ja tööturgude ning
  sotsiaal- ja keskkonnapoliitika
  tihedat vastastikust sõltuvust. Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud, ulatuslikke ja tulemuslikke poliitikameetmeid. Selliste poliitikameetmetega tuleks hoogustada
  sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid
  investeeringuid
  , tõhusaid pikaajalisi meetmeid, mis on vajalikud kriisi mõju leevendamiseks
  ,
  ning rahalist abi nii ettevõtjatele
  ,
  mittetulundusühingutele
  ja
  heategevusorganisatsioonidele kui ka kodumajapidamistele, eelkõige neile
  ,
  kelle vaesus- ja sotsiaalse tõrjutuse risk on suurem
  . Neis tuleks ühendada pakkumise ja nõudlusega seotud meetmed,
  pöörates nõuetekohast tähelepanu ka tööturu nõudmise ja pakkumise vajadustele ning kaasates uute tehnoloogiate kasutamise,
  võttes samal ajal arvesse nende keskkonna- ja tööhõivealast ning sotsiaalset mõju.
  Liikmesriigid ja liit peaksid sellega seoses vastu võtma pikaajalised vahendid ning teretulnud on ka komisjoni töö Euroopa töötusedasikindlustuse skeemi alal. |
| --- | --- |

(6)

Kliimamuutused ja keskkonnaga seotud probleemid, üleilmastumine, digiüleminek ja demograafilised muutused
  on
  Euroopa majandust ja ühiskonda
  sügavalt muutmas
  . Liit ja selle liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et
  reageerida sellele enneolematule olukorrale, lõimides sotsiaalõigused ja tehes pingutusi vaesuse ja ebavõrdsuse vähendamiseks,
  ja vajaduse korral kohandada olemasolevaid süsteeme,
  et tugevdada vastupanuvõimet ja kestlikkust,
  tunnistades liikmesriikide majanduse ja tööturgude ning
  sotsiaal- ja keskkonnapoliitika
  tihedat vastastikust sõltuvust. Selleks tuleb nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil võtta kooskõlastatud, ulatuslikke ja tulemuslikke poliitikameetmeid. Selliste poliitikameetmetega tuleks hoogustada
  sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid
  investeeringuid
  , tõhusaid pikaajalisi meetmeid, mis on vajalikud kriisi mõju leevendamiseks
  ,
  ning rahalist abi nii ettevõtjatele
  ,
  mittetulundusühingutele
  ja
  heategevusorganisatsioonidele kui ka kodumajapidamistele, eelkõige neile
  ,
  kelle vaesus- ja sotsiaalse tõrjutuse risk on suurem
  . Neis tuleks ühendada pakkumise ja nõudlusega seotud meetmed,
  pöörates nõuetekohast tähelepanu ka tööturu nõudmise ja pakkumise vajadustele ning kaasates uute tehnoloogiate kasutamise,
  võttes samal ajal arvesse nende keskkonna- ja tööhõivealast ning sotsiaalset mõju.
  Liikmesriigid ja liit peaksid sellega seoses vastu võtma pikaajalised vahendid ning teretulnud on ka komisjoni töö Euroopa töötusedasikindlustuse skeemi alal.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on allkirjastanud institutsioonide ühise teadaande
  Euroopa sotsiaalõiguste
  samba kohta (14). Sambasse on koondatud kakskümmend põhimõtet ja õigust, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekande süsteeme; need on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus. Need põhimõtted ja õigused suunavad meie strateegiat ning
  tagavad
  , et kliimaneutraalsusele, keskkonnakestlikkusele ja digitaaltehnoloogiale
  minnakse üle
  ning
  demograafilised muutused toimuvad
  sotsiaalselt ausatel ja õiglastel alustel. Sammas
  on võrdlusraamistik
  , mille alusel jälgida liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid,
  edendada riikliku, piirkondliku
  ja
  kohaliku tasandi reforme ning sobitada tänapäeva majanduses kokku sotsiaal-
  ja
  turuküsimused
  ,
  muu hulgas ka sotsiaalmajanduse edendamise kaudu
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on allkirjastanud institutsioonide ühise teadaande
  Euroopa sotsiaalõiguste
  samba kohta (14). Sambasse on koondatud kakskümmend põhimõtet ja õigust, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekande süsteeme; need on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus. Need põhimõtted ja õigused suunavad meie strateegiat ning
  tagavad
  , et kliimaneutraalsusele, keskkonnakestlikkusele ja digitaaltehnoloogiale
  minnakse üle
  ning
  demograafilised muutused toimuvad
  sotsiaalselt ausatel ja õiglastel alustel. Sammas
  on võrdlusraamistik
  , mille alusel jälgida liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid,
  edendada riikliku, piirkondliku
  ja
  kohaliku tasandi reforme ning sobitada tänapäeva majanduses kokku sotsiaal-
  ja
  turuküsimused
  ,
  muu hulgas ka sotsiaalmajanduse edendamise kaudu
  .

| (7) | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on allkirjastanud institutsioonide ühise teadaande samba kohta (14). Sambasse on koondatud kakskümmend põhimõtet ja õigust, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekande süsteeme; need on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus. Need põhimõtted ja õigused suunavad meie strateegiat ning
  neid tuleb ellu viia tagamaks
  , et
  üleminek
  kliimaneutraalsusele, keskkonnakestlikkusele ja digitaaltehnoloogiale
  toimub
  sotsiaalselt ausatel ja õiglastel alustel
  ning et seejuures võetakse arvesse demograafilisi muutusi ja probleeme
  .
  Võttes arvesse, et
  sammas
  ja selle põhimõtted moodustavad võrdlusraamistiku
  , mille alusel jälgida liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid,
  võivad tööhõivesuunised olla liikmesriikide jaoks oluline vahend poliitika
  ja
  meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel, et luua vastupidavam ja kaasavam ühiskond
  ja
  majandus
  ,
  edendades seejuures töötajate õigusi ja pürgides ülespoole suunatud lähenemise eesmärgi poole, et Euroopa sotsiaalset mudelit edasi arendada
  . |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on allkirjastanud institutsioonide ühise teadaande samba kohta (14). Sambasse on koondatud kakskümmend põhimõtet ja õigust, et toetada hästi toimivaid ja õiglaseid tööturge ja sotsiaalhoolekande süsteeme; need on jaotatud kolme kategooriasse: võrdsed võimalused ja juurdepääs tööturule, õiglased töötingimused ning sotsiaalkaitse ja kaasatus. Need põhimõtted ja õigused suunavad meie strateegiat ning
  neid tuleb ellu viia tagamaks
  , et
  üleminek
  kliimaneutraalsusele, keskkonnakestlikkusele ja digitaaltehnoloogiale
  toimub
  sotsiaalselt ausatel ja õiglastel alustel
  ning et seejuures võetakse arvesse demograafilisi muutusi ja probleeme
  .
  Võttes arvesse, et
  sammas
  ja selle põhimõtted moodustavad võrdlusraamistiku
  , mille alusel jälgida liikmesriikide tööhõive- ja sotsiaalnäitajaid,
  võivad tööhõivesuunised olla liikmesriikide jaoks oluline vahend poliitika
  ja
  meetmete väljatöötamisel ja rakendamisel, et luua vastupidavam ja kaasavam ühiskond
  ja
  majandus
  ,
  edendades seejuures töötajate õigusi ja pürgides ülespoole suunatud lähenemise eesmärgi poole, et Euroopa sotsiaalset mudelit edasi arendada
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Tööturureformide, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformide puhul tuleks
  järgida riigi sotsiaaldialoogi pidamise tavasid ning
  võimaldada põhjalikult arvesse võtta sotsiaalmajanduslikke küsimusi, sealhulgas seda, kuidas parandada kestlikkust, konkurentsivõimet, innovatsiooni, töökohtade loomist, elukestva õppe ja koolituspoliitikat, töötingimusi, haridust ja oskusi, rahvatervist ning reaaltulu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Tööturureformide, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformide puhul tuleks
  järgida riigi sotsiaaldialoogi pidamise tavasid ning
  võimaldada põhjalikult arvesse võtta sotsiaalmajanduslikke küsimusi, sealhulgas seda, kuidas parandada kestlikkust, konkurentsivõimet, innovatsiooni, töökohtade loomist, elukestva õppe ja koolituspoliitikat, töötingimusi, haridust ja oskusi, rahvatervist ning reaaltulu.

| (8) | Tööturureformide, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformide puhul tuleks
  ELi toimimise lepingus määratletud subsidiaarsuse põhimõtet järgides edendada kiiret taastumist ja
  võimaldada põhjalikult arvesse võtta sotsiaalmajanduslikke küsimusi, sealhulgas seda, kuidas parandada kestlikkust, konkurentsivõimet,
  majanduskasvu,
  innovatsiooni,
  kvaliteetsete
  töökohtade loomist,
  puuetega inimeste ja muude ebasoodsas olukorras olevate inimeste kaasamist,
  elukestva õppe ja koolituspoliitikat, töötingimusi, haridust ja oskusi, rahvatervist ning reaaltulu.
  Liikmesriigid peaksid seetõttu austama ja tugevdama sotsiaalpartnereid ja laiendama kollektiivläbirääkimiste hõlmavust ning võtma meetmeid ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide arvu suurendamiseks, et tagada demokraatlik, kaasav ja sotsiaalselt õiglane taastumine. |
| --- | --- |

(8)

Tööturureformide, sealhulgas riikide palgakujundusmehhanismide reformide puhul tuleks
  ELi toimimise lepingus määratletud subsidiaarsuse põhimõtet järgides edendada kiiret taastumist ja
  võimaldada põhjalikult arvesse võtta sotsiaalmajanduslikke küsimusi, sealhulgas seda, kuidas parandada kestlikkust, konkurentsivõimet,
  majanduskasvu,
  innovatsiooni,
  kvaliteetsete
  töökohtade loomist,
  puuetega inimeste ja muude ebasoodsas olukorras olevate inimeste kaasamist,
  elukestva õppe ja koolituspoliitikat, töötingimusi, haridust ja oskusi, rahvatervist ning reaaltulu.
  Liikmesriigid peaksid seetõttu austama ja tugevdama sotsiaalpartnereid ja laiendama kollektiivläbirääkimiste hõlmavust ning võtma meetmeid ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide arvu suurendamiseks, et tagada demokraatlik, kaasav ja sotsiaalselt õiglane taastumine.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Liikmesriigid
  ja
  liit
  peaksid tagama, et muutused toimuvad ausatel ja sotsiaalselt õiglastel alustel ning tugevdavad püüdlusi
  kaasava
  ja
  vastupanuvõimelise
  ühiskonna suunas, kus inimesed on kaitstud ja suudavad muutusi ette näha ja nendega toime tulla ning kus nad saavad ühiskonnas ja majanduses
  aktiivselt
  osaleda. Mis tahes vormis
  diskrimineerimise vastu
  tuleks
  välja astuda
  .
  Kõigile
  tuleks
  tagada juurdepääs ja võimalused ning vähendada
  tuleks
  (ka laste) vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, tagades eelkõige tööturu ja sotsiaalkaitsesüsteemide hea toimimise
  ning
  kõrvaldades hariduse omandamise
  ,
  koolituse saamise
  ja
  tööturul osalemise takistused,
  sealhulgas
  investeerides alusharidusse ja lapsehoidu. Õigeaegne
  ja
  võrdne juurdepääs taskukohastele tervishoiuteenustele, sealhulgas ennetavatele ja tervise edendamise meetmetele on vananevas ühiskonnas eriti oluline
  .
  Tuleks paremini
  ära kasutada puuetega inimeste potentsiaali majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse panustamisel. Sedavõrd, kuidas liidu töökohtadel juurduvad uued majandus- ja ärimudelid, muutuvad ka töösuhted. Liikmesriigid peaksid
  tagama
  ,
  et uutest töövormidest tulenevate töösuhete puhul säiliks
  ja
  tugevneks
  Euroopa
  sotsiaalmudel
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Liikmesriigid
  ja
  liit
  peaksid tagama, et muutused toimuvad ausatel ja sotsiaalselt õiglastel alustel ning tugevdavad püüdlusi
  kaasava
  ja
  vastupanuvõimelise
  ühiskonna suunas, kus inimesed on kaitstud ja suudavad muutusi ette näha ja nendega toime tulla ning kus nad saavad ühiskonnas ja majanduses
  aktiivselt
  osaleda. Mis tahes vormis
  diskrimineerimise vastu
  tuleks
  välja astuda
  .
  Kõigile
  tuleks
  tagada juurdepääs ja võimalused ning vähendada
  tuleks
  (ka laste) vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, tagades eelkõige tööturu ja sotsiaalkaitsesüsteemide hea toimimise
  ning
  kõrvaldades hariduse omandamise
  ,
  koolituse saamise
  ja
  tööturul osalemise takistused,
  sealhulgas
  investeerides alusharidusse ja lapsehoidu. Õigeaegne
  ja
  võrdne juurdepääs taskukohastele tervishoiuteenustele, sealhulgas ennetavatele ja tervise edendamise meetmetele on vananevas ühiskonnas eriti oluline
  .
  Tuleks paremini
  ära kasutada puuetega inimeste potentsiaali majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse panustamisel. Sedavõrd, kuidas liidu töökohtadel juurduvad uued majandus- ja ärimudelid, muutuvad ka töösuhted. Liikmesriigid peaksid
  tagama
  ,
  et uutest töövormidest tulenevate töösuhete puhul säiliks
  ja
  tugevneks
  Euroopa
  sotsiaalmudel
  .

| (9) | Just sel hetkel, kui liidu ees seisavad majanduslikul
  ja
  sotsiaalsel tasandil tohutud muutused,
  peaksid
  liikmesriigid
  tagama, et
  need
  muutused toimuvad ausatel ja sotsiaalselt õiglastel alustel ning tugevdavad püüdlusi
  kaasavama
  ja
  vastupanuvõimelisema
  ühiskonna suunas, kus inimesed on kaitstud ja suudavad muutusi ette näha ja nendega toime tulla ning kus nad saavad ühiskonnas ja majanduses
  täielikult
  osaleda. Mis tahes vormis
  diskrimineerimine
  tuleks
  kaotada
  .
  Igaühele tuleks anda võimalus ühiskonnas täiel määral osaleda. Kõigile
  tuleks
  tagada võrdsed võimalused
  ning
  kaotada tuleks vaesus
  ,
  diskrimineerimine
  ja
  sotsiaalne tõrjutus (
  sealhulgas
  laste, puuetega inimeste
  ja
  muude ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul). Selleks peaks liit rakendama selliseid meetmeid nagu Euroopa lastegarantii
  .
  Täielikult tuleks
  ära kasutada puuetega inimeste potentsiaali majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse panustamisel. Sedavõrd, kuidas liidu töökohtadel juurduvad uued majandus- ja ärimudelid, muutuvad ka töösuhted.
  COVID-19 kriis tõi esile, et paljud madala kvalifikatsiooniga töötajad on majanduse toimimiseks hädavajalikud. Nad on aga liiga sageli madalapalgalised ja töötavad ebakindlates tingimustes.
  Liikmesriigid peaksid
  veelgi tugevdama Euroopa sotsiaalset mudelit, tagades kõigile töötajatele samad õigused ja inimväärsed töötingimused, sealhulgas töötervishoiu ja -ohutuse ning inimväärse palga. Lisaks peaksid liikmesriigid võitlema ebakindla töö kõikide vormide
  ja
  fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vastu ning tagama, et uutest töövormidest tulenevad töösuhted vastavad
  Euroopa
  sotsiaalmudelile
  . |
| --- | --- |

(9)

Just sel hetkel, kui liidu ees seisavad majanduslikul
  ja
  sotsiaalsel tasandil tohutud muutused,
  peaksid
  liikmesriigid
  tagama, et
  need
  muutused toimuvad ausatel ja sotsiaalselt õiglastel alustel ning tugevdavad püüdlusi
  kaasavama
  ja
  vastupanuvõimelisema
  ühiskonna suunas, kus inimesed on kaitstud ja suudavad muutusi ette näha ja nendega toime tulla ning kus nad saavad ühiskonnas ja majanduses
  täielikult
  osaleda. Mis tahes vormis
  diskrimineerimine
  tuleks
  kaotada
  .
  Igaühele tuleks anda võimalus ühiskonnas täiel määral osaleda. Kõigile
  tuleks
  tagada võrdsed võimalused
  ning
  kaotada tuleks vaesus
  ,
  diskrimineerimine
  ja
  sotsiaalne tõrjutus (
  sealhulgas
  laste, puuetega inimeste
  ja
  muude ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul). Selleks peaks liit rakendama selliseid meetmeid nagu Euroopa lastegarantii
  .
  Täielikult tuleks
  ära kasutada puuetega inimeste potentsiaali majanduskasvu ja sotsiaalsesse arengusse panustamisel. Sedavõrd, kuidas liidu töökohtadel juurduvad uued majandus- ja ärimudelid, muutuvad ka töösuhted.
  COVID-19 kriis tõi esile, et paljud madala kvalifikatsiooniga töötajad on majanduse toimimiseks hädavajalikud. Nad on aga liiga sageli madalapalgalised ja töötavad ebakindlates tingimustes.
  Liikmesriigid peaksid
  veelgi tugevdama Euroopa sotsiaalset mudelit, tagades kõigile töötajatele samad õigused ja inimväärsed töötingimused, sealhulgas töötervishoiu ja -ohutuse ning inimväärse palga. Lisaks peaksid liikmesriigid võitlema ebakindla töö kõikide vormide
  ja
  fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise vastu ning tagama, et uutest töövormidest tulenevad töösuhted vastavad
  Euroopa
  sotsiaalmudelile
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Liikmesriigid peaksid kõigiti kasutama Euroopa
  Sotsiaalfond+-i
  ja muid liidu fonde, sealhulgas õiglase ülemineku fondi ja InvestEU fondi, et soodustada tööhõivet, sotsiaalseid investeeringuid,
  sotsiaalset kaasatust
  ja juurdepääsetavust ning edendada tööjõu täiend- ja ümberõppe võimalusi, elukestvat õpet ning kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile, sealhulgas digikirjaoskust ja muid digioskusi. Olgugi et koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega,
  tehes
  tihedalt
  koostööd parlamentide
  ,
  sotsiaalpartnerite
  ja kodanikuühiskonna
  esindajatega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Liikmesriigid peaksid kõigiti kasutama Euroopa
  Sotsiaalfond+-i
  ja muid liidu fonde, sealhulgas õiglase ülemineku fondi ja InvestEU fondi, et soodustada tööhõivet, sotsiaalseid investeeringuid,
  sotsiaalset kaasatust
  ja juurdepääsetavust ning edendada tööjõu täiend- ja ümberõppe võimalusi, elukestvat õpet ning kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile, sealhulgas digikirjaoskust ja muid digioskusi. Olgugi et koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega,
  tehes
  tihedalt
  koostööd parlamentide
  ,
  sotsiaalpartnerite
  ja kodanikuühiskonna
  esindajatega
  .

| (10) | Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Liikmesriigid peaksid kõigiti kasutama Euroopa
  Sotsiaalfondi+, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde
  ja muid liidu fonde, sealhulgas õiglase ülemineku fondi ja InvestEU fondi, et soodustada
  kvaliteetset
  tööhõivet
  ja
  sotsiaalseid investeeringuid,
  sealhulgas võitlust vaesuse
  ja
  sotsiaalse tõrjutuse vastu, soodustada
  juurdepääsetavust
  , soodustada üleminekut rohelisele ja digimajandusele
  ning edendada tööjõu täiend- ja ümberõppe võimalusi, elukestvat õpet ning kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile, sealhulgas digikirjaoskust ja muid digioskusi.
  Nende vahendite kasutamine peaks mängima olulist rolli ka investeeringute tugevdamisel avalikesse teenustesse, eelkõige hariduse, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas.
  Olgugi et koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega,
  kaasates nende rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse
  tihedalt
  ja aktiivselt parlamendid
  ,
  sotsiaalpartnerid
  ja kodanikuühiskonna
  esindajad
  . |
| --- | --- |

(10)

Koondsuunised peaksid olema aluseks riigipõhistele soovitustele, mida nõukogu võib liikmesriikidele esitada. Liikmesriigid peaksid kõigiti kasutama Euroopa
  Sotsiaalfondi+, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde
  ja muid liidu fonde, sealhulgas õiglase ülemineku fondi ja InvestEU fondi, et soodustada
  kvaliteetset
  tööhõivet
  ja
  sotsiaalseid investeeringuid,
  sealhulgas võitlust vaesuse
  ja
  sotsiaalse tõrjutuse vastu, soodustada
  juurdepääsetavust
  , soodustada üleminekut rohelisele ja digimajandusele
  ning edendada tööjõu täiend- ja ümberõppe võimalusi, elukestvat õpet ning kvaliteetset haridust ja koolitust kõigile, sealhulgas digikirjaoskust ja muid digioskusi.
  Nende vahendite kasutamine peaks mängima olulist rolli ka investeeringute tugevdamisel avalikesse teenustesse, eelkõige hariduse, tervishoiu ja eluaseme valdkonnas.
  Olgugi et koondsuunised on adresseeritud liikmesriikidele ja liidule, tuleks neid rakendada koostöös kõigi liikmesriigi, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustega,
  kaasates nende rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse
  tihedalt
  ja aktiivselt parlamendid
  ,
  sotsiaalpartnerid
  ja kodanikuühiskonna
  esindajad
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Lisas esitatud suunised vaadatakse läbi hiljemalt üks aasta pärast nende vastuvõtmist, et võtta arvesse COVID-19 kriisi ning selle sotsiaalseid ja tööhõivealaseid tagajärgi ning reageerida tulevikus sarnastele kriisidele paremini. Demokraatliku otsustusprotsessi tugevdamiseks kaasatakse Euroopa Parlament majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste määratlemisse nõukoguga võrdsetel alustel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisas esitatud suunised vaadatakse läbi hiljemalt üks aasta pärast nende vastuvõtmist, et võtta arvesse COVID-19 kriisi ning selle sotsiaalseid ja tööhõivealaseid tagajärgi ning reageerida tulevikus sarnastele kriisidele paremini. Demokraatliku otsustusprotsessi tugevdamiseks kaasatakse Euroopa Parlament majanduskasvu ja tööhõive koondsuuniste määratlemisse nõukoguga võrdsetel alustel.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama
  kestlikku sotsiaalset turumajandust
  ning
  hõlbustama
  ja toetama
  investeerimist kvaliteetsete töökohtade loomisse
  .
  Selleks
  peaksid
  nad vähendama takistusi
  ,
  millega ettevõtjad inimeste töölevõtmisel kokku puutuvad
  , edendama vastutustundlikku ettevõtlust ja tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ning eelkõige toetama mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate loomist ja kasvu, luues selleks muu hulgas juurdepääsu rahastamisele. Liikmesriigid peaksid tõukama aktiivselt tagant sotsiaalmajanduse arengut, edendama sotsiaalset innovatsiooni ja sotsiaalseid ettevõtteid ning soodustama neid
  uuenduslikke
  töövorme,
  luues
  kvaliteetseid töövõimalusi ja sotsiaalseid hüvesid kohalikul tasandil. | Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama
  tugeval majandusel põhinevat täielikku ja kvaliteetset tööhõivet. Tunnistades, et riiklikel investeeringutel on oluline roll töökohtade loomisel, peaksid liikmesriigid andma tõuke olulistele avaliku sektori investeeringutele
  ning
  arukale ja ambitsioonikale tööhõivepoliitikale, et luua töökohti. Seoses ajutiste meetmetega, mis kaitsevad kõiki töötajaid ja tööturge, peaksid liikmesriigid kohandama oma tööhõivepoliitikat ja koordineerima liidu tasandil parimate tavade rakendamist. Sellised meetmed peaksid hõlmama palgatoetusi; sissetulekutoetust ja töötushüvitiste süsteemide laiendamist; tasulise haiguspuhkuse ja hoolduspuhkuse pikendamist ning kaugtöö korraldust. Liikmesriigid peaksid
  toetama
  üleminekut sellele, et Euroopa ettevõtted tagaksid omavarustatuse, eelkõige kaitsevahendite ja meditsiiniseadmete valdkonnas. Liikmesriigid peaksid suurendama oma toetust kriisi tõttu raskustes olevatele ettevõtetele, tingimusel et need ettevõtted säilitavad kogu oma personali. Liikmesriigid peaksid samuti kaaluma koondamise peatamist kriisiperioodil. Liikmesriigid peaksid tagama, et selliste meetmete kavandamisse ja rakendamisse on kaasatud sotsiaalpartnerid. Neid meetmeid tuleks jätkata pikema aja jooksul
  ,
  kuni on saavutatud majanduse täielik taastumine
  ,
  ning seejärel tuleks need järk-järgult kaotada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata liikmesriikidevaheliste piiride sulgemisest rängalt mõjutatud liikuvate töötajate ja piirialatöötajate õiguste ja töökohtade tagamisele. Liikmesriigid peaksid
  edendama vastutustundlikku ettevõtlust
  , sealhulgas naiste ja noorte hulgas,
  ja tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ning eelkõige toetama mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate loomist ja kasvu, luues selleks muu hulgas juurdepääsu rahastamisele. Liikmesriigid peaksid tõukama aktiivselt tagant
  ring- ja
  sotsiaalmajanduse arengut, edendama sotsiaalset innovatsiooni ja sotsiaalseid ettevõtteid ning
  tugevdama nende kestlikkust ning
  soodustama neid töövorme,
  millega luuakse
  kvaliteetseid töövõimalusi ja
  mis loovad
  sotsiaalseid hüvesid kohalikul tasandil
  , eelkõige strateegiliste sektorites, millel on suur kasvupotentsiaal, näiteks digi- ja rohemajandussektor. Sellega seoses tuleks rakendada ka töökohtade loomist toetavat poliitikat, eelkõige avaliku ja erasektori üldhuviteenuste valdkonnas, eriti mis puudutab lastehoidu, tervishoidu ja eluaset. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama
  kestlikku sotsiaalset turumajandust
  ning
  hõlbustama
  ja toetama
  investeerimist kvaliteetsete töökohtade loomisse
  .
  Selleks
  peaksid
  nad vähendama takistusi
  ,
  millega ettevõtjad inimeste töölevõtmisel kokku puutuvad
  , edendama vastutustundlikku ettevõtlust ja tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ning eelkõige toetama mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate loomist ja kasvu, luues selleks muu hulgas juurdepääsu rahastamisele. Liikmesriigid peaksid tõukama aktiivselt tagant sotsiaalmajanduse arengut, edendama sotsiaalset innovatsiooni ja sotsiaalseid ettevõtteid ning soodustama neid
  uuenduslikke
  töövorme,
  luues
  kvaliteetseid töövõimalusi ja sotsiaalseid hüvesid kohalikul tasandil.

Liikmesriigid peaksid aktiivselt edendama
  tugeval majandusel põhinevat täielikku ja kvaliteetset tööhõivet. Tunnistades, et riiklikel investeeringutel on oluline roll töökohtade loomisel, peaksid liikmesriigid andma tõuke olulistele avaliku sektori investeeringutele
  ning
  arukale ja ambitsioonikale tööhõivepoliitikale, et luua töökohti. Seoses ajutiste meetmetega, mis kaitsevad kõiki töötajaid ja tööturge, peaksid liikmesriigid kohandama oma tööhõivepoliitikat ja koordineerima liidu tasandil parimate tavade rakendamist. Sellised meetmed peaksid hõlmama palgatoetusi; sissetulekutoetust ja töötushüvitiste süsteemide laiendamist; tasulise haiguspuhkuse ja hoolduspuhkuse pikendamist ning kaugtöö korraldust. Liikmesriigid peaksid
  toetama
  üleminekut sellele, et Euroopa ettevõtted tagaksid omavarustatuse, eelkõige kaitsevahendite ja meditsiiniseadmete valdkonnas. Liikmesriigid peaksid suurendama oma toetust kriisi tõttu raskustes olevatele ettevõtetele, tingimusel et need ettevõtted säilitavad kogu oma personali. Liikmesriigid peaksid samuti kaaluma koondamise peatamist kriisiperioodil. Liikmesriigid peaksid tagama, et selliste meetmete kavandamisse ja rakendamisse on kaasatud sotsiaalpartnerid. Neid meetmeid tuleks jätkata pikema aja jooksul
  ,
  kuni on saavutatud majanduse täielik taastumine
  ,
  ning seejärel tuleks need järk-järgult kaotada. Erilist tähelepanu tuleks pöörata liikmesriikidevaheliste piiride sulgemisest rängalt mõjutatud liikuvate töötajate ja piirialatöötajate õiguste ja töökohtade tagamisele. Liikmesriigid peaksid
  edendama vastutustundlikku ettevõtlust
  , sealhulgas naiste ja noorte hulgas,
  ja tegeliku füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist ning eelkõige toetama mikro- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate loomist ja kasvu, luues selleks muu hulgas juurdepääsu rahastamisele. Liikmesriigid peaksid tõukama aktiivselt tagant
  ring- ja
  sotsiaalmajanduse arengut, edendama sotsiaalset innovatsiooni ja sotsiaalseid ettevõtteid ning
  tugevdama nende kestlikkust ning
  soodustama neid töövorme,
  millega luuakse
  kvaliteetseid töövõimalusi ja
  mis loovad
  sotsiaalseid hüvesid kohalikul tasandil
  , eelkõige strateegiliste sektorites, millel on suur kasvupotentsiaal, näiteks digi- ja rohemajandussektor. Sellega seoses tuleks rakendada ka töökohtade loomist toetavat poliitikat, eelkõige avaliku ja erasektori üldhuviteenuste valdkonnas, eriti mis puudutab lastehoidu, tervishoidu ja eluaset.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Maksukoormus
  tuleks suunata tööjõu maksustamise asemel muudele maksustamisallikatele,
  mis toetaksid paremini tööhõivet ja kaasavat majanduskasvu
  ning
  oleksid
  samal ajal
  kooskõlas
  kliima- ja keskkonnaeesmärkidega;
  ümbersuunamisel tuleks võtta arvesse
  maksusüsteemi ümberjaotavat mõju ning
  tagada
  samas tulu
  säilimine asjakohase
  sotsiaalkaitse pakkumiseks ja
  majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemiseks
  . | Maksustamine
  tuleks suunata tööjõu maksustamise asemel muudele maksustamisallikatele,
  millel on kaasavale majanduskasvule vähem kahjulik mõju,
  ning
  tagada
  samal ajal
  täielik kooskõla ÜRO kestliku arengu eesmärkide ning Euroopa rohelise kokkuleppe
  kliima- ja keskkonnaeesmärkidega
  , suurendades
  maksusüsteemi ümberjaotavat mõju ning
  tagades
  samas tulu
  säilimise piisava
  sotsiaalkaitse pakkumiseks ja
  avaliku sektori investeeringuteks
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Maksukoormus
  tuleks suunata tööjõu maksustamise asemel muudele maksustamisallikatele,
  mis toetaksid paremini tööhõivet ja kaasavat majanduskasvu
  ning
  oleksid
  samal ajal
  kooskõlas
  kliima- ja keskkonnaeesmärkidega;
  ümbersuunamisel tuleks võtta arvesse
  maksusüsteemi ümberjaotavat mõju ning
  tagada
  samas tulu
  säilimine asjakohase
  sotsiaalkaitse pakkumiseks ja
  majanduskasvu soodustavate kulutuste tegemiseks
  .

Maksustamine
  tuleks suunata tööjõu maksustamise asemel muudele maksustamisallikatele,
  millel on kaasavale majanduskasvule vähem kahjulik mõju,
  ning
  tagada
  samal ajal
  täielik kooskõla ÜRO kestliku arengu eesmärkide ning Euroopa rohelise kokkuleppe
  kliima- ja keskkonnaeesmärkidega
  , suurendades
  maksusüsteemi ümberjaotavat mõju ning
  tagades
  samas tulu
  säilimise piisava
  sotsiaalkaitse pakkumiseks ja
  avaliku sektori investeeringuteks
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 5 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid, kus on olemas riiklikud mehhanismid seadusjärgse miinimumpalga kehtestamiseks, peaksid tagama, et sotsiaalpartnerid
  on
  läbipaistval ja prognoositaval viisil
  kaasatud, et viia palgad vastavusse
  tootlikkuse
  arenguga ning tagada
  , et
  need oleksid õiglased
  ja
  võimaldaksid inimväärset elatustaset
  , kusjuures ülespoole suunatud lähenemise saavutamiseks tuleks pöörata erilist tähelepanu madalama ja keskmise sissetulekuga rühmadele.
  Nende mehhanismide puhul
  tuleks arvesse
  võtta
  piirkondade ja sektorite majandustulemusi. Liikmesriigid peaksid
  palgakujunduse eesmärgil edendama sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi
  . Liikmesriigid
  ning
  sotsiaalpartnerid peaksid riiklikest tavadest lähtuvalt tagama, et
  kõigil
  töötajatel oleks õigus piisavale ja õiglasele palgale, mida võimaldavad kollektiivlepingud või seadusjärgsed asjakohased miinimumpalgad, mille puhul on arvesse võetud nende mõju konkurentsivõimele, töökohtade loomisele ja palgavaesusele. | Poliitika, millega tagatakse, et õiglased palgad annavad inimväärse elatustaseme, on endiselt oluline, et luua liidus töökohti ja vähendada vaesust, nagu ka poliitika, millega tagatakse palgatöö ja riiklike toetuste saamise õiguse kokkusobivus, et kompenseerida kõige tõrjutumate rühmade ees seisvad takistused.
  Liikmesriigid, kus on olemas riiklikud mehhanismid seadusjärgse miinimumpalga kehtestamiseks, peaksid tagama, et sotsiaalpartnerid
  oleksid vastavasse palgakujunduse menetlusse kaasatud
  läbipaistval ja prognoositaval viisil
  . Miinimumpalga väljatöötamisel tuleks võtta arvesse
  tootlikkuse
  arengut
  , et
  võidelda ebakindluse
  ja
  palgavaesuse vastu
  , kusjuures ülespoole suunatud lähenemise saavutamiseks tuleks pöörata erilist tähelepanu madalama ja keskmise sissetulekuga rühmadele.
  Nendes mehhanismides
  tuleks
  võtta
  arvesse
  iga liikmesriigi konkreetseid vaesuse näitajaid ning
  piirkondade ja sektorite majandustulemusi. Liikmesriigid peaksid
  tugevdama sotsiaaldialoogi ja võtma meetmeid kollektiivläbirääkimiste hõlmavuse laiendamiseks
  . Liikmesriigid
  ja
  sotsiaalpartnerid peaksid riiklikest tavadest
  ja sotsiaalpartnerite autonoomiast
  lähtuvalt
  kaotama palgadiskrimineerimise vanuse või soo alusel ning
  tagama, et töötajatel oleks õigus piisavale ja õiglasele palgale, mida võimaldavad kollektiivlepingud või seadusjärgsed asjakohased miinimumpalgad, mille puhul on arvesse võetud nende mõju konkurentsivõimele, töökohtade loomisele ja palgavaesusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid, kus on olemas riiklikud mehhanismid seadusjärgse miinimumpalga kehtestamiseks, peaksid tagama, et sotsiaalpartnerid
  on
  läbipaistval ja prognoositaval viisil
  kaasatud, et viia palgad vastavusse
  tootlikkuse
  arenguga ning tagada
  , et
  need oleksid õiglased
  ja
  võimaldaksid inimväärset elatustaset
  , kusjuures ülespoole suunatud lähenemise saavutamiseks tuleks pöörata erilist tähelepanu madalama ja keskmise sissetulekuga rühmadele.
  Nende mehhanismide puhul
  tuleks arvesse
  võtta
  piirkondade ja sektorite majandustulemusi. Liikmesriigid peaksid
  palgakujunduse eesmärgil edendama sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi
  . Liikmesriigid
  ning
  sotsiaalpartnerid peaksid riiklikest tavadest lähtuvalt tagama, et
  kõigil
  töötajatel oleks õigus piisavale ja õiglasele palgale, mida võimaldavad kollektiivlepingud või seadusjärgsed asjakohased miinimumpalgad, mille puhul on arvesse võetud nende mõju konkurentsivõimele, töökohtade loomisele ja palgavaesusele.

Poliitika, millega tagatakse, et õiglased palgad annavad inimväärse elatustaseme, on endiselt oluline, et luua liidus töökohti ja vähendada vaesust, nagu ka poliitika, millega tagatakse palgatöö ja riiklike toetuste saamise õiguse kokkusobivus, et kompenseerida kõige tõrjutumate rühmade ees seisvad takistused.
  Liikmesriigid, kus on olemas riiklikud mehhanismid seadusjärgse miinimumpalga kehtestamiseks, peaksid tagama, et sotsiaalpartnerid
  oleksid vastavasse palgakujunduse menetlusse kaasatud
  läbipaistval ja prognoositaval viisil
  . Miinimumpalga väljatöötamisel tuleks võtta arvesse
  tootlikkuse
  arengut
  , et
  võidelda ebakindluse
  ja
  palgavaesuse vastu
  , kusjuures ülespoole suunatud lähenemise saavutamiseks tuleks pöörata erilist tähelepanu madalama ja keskmise sissetulekuga rühmadele.
  Nendes mehhanismides
  tuleks
  võtta
  arvesse
  iga liikmesriigi konkreetseid vaesuse näitajaid ning
  piirkondade ja sektorite majandustulemusi. Liikmesriigid peaksid
  tugevdama sotsiaaldialoogi ja võtma meetmeid kollektiivläbirääkimiste hõlmavuse laiendamiseks
  . Liikmesriigid
  ja
  sotsiaalpartnerid peaksid riiklikest tavadest
  ja sotsiaalpartnerite autonoomiast
  lähtuvalt
  kaotama palgadiskrimineerimise vanuse või soo alusel ning
  tagama, et töötajatel oleks õigus piisavale ja õiglasele palgale, mida võimaldavad kollektiivlepingud või seadusjärgsed asjakohased miinimumpalgad, mille puhul on arvesse võetud nende mõju konkurentsivõimele, töökohtade loomisele ja palgavaesusele.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 5 – lõik 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid saavad kasutada tööhõive toetamise erakorraline rahastu (TERA) abi, et leevendada töötusriske. Liikmesriigid peaksid tagama, et rahalist abi antakse ainult ettevõtjatele, kes järgivad kohaldatavaid kollektiivlepinguid. Liikmesriigid peaksid tagama, et toetust saavad ettevõtjad hoiduvad aktsiate tagasiostmisest või aktsionäridele dividendide ja tegevjuhtidele boonuste maksmisest ning et sellised ettevõtjad ei ole registreeritud maksuparadiisis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid saavad kasutada tööhõive toetamise erakorraline rahastu (TERA) abi, et leevendada töötusriske. Liikmesriigid peaksid tagama, et rahalist abi antakse ainult ettevõtjatele, kes järgivad kohaldatavaid kollektiivlepinguid. Liikmesriigid peaksid tagama, et toetust saavad ettevõtjad hoiduvad aktsiate tagasiostmisest või aktsionäridele dividendide ja tegevjuhtidele boonuste maksmisest ning et sellised ettevõtjad ei ole registreeritud maksuparadiisis.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tehnoloogilisi
  ja
  keskkonnaalaseid üleminekuid ning
  demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid panema rõhku kestlikkusele, tootlikkusele, tööhõivele ja
  inimkapitalile
  ning seisma selle eest, et inimestel oleksid asjakohased teadmised, oskused ja pädevused kogu elu jooksul, et nad saaksid
  täita
  tööturu
  praegusi
  ja
  tulevasi vajadusi
  .
  Samuti tuleks liikmesriikidel kohandada
  oma
  haridus-
  ja
  koolitussüsteeme ning neisse investeerida
  , et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust. Liikmesriigid peaksid tegema koostööd sotsiaalpartnerite, haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ja teise sidusrühmadega, et kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed puudused, parandada nende kvaliteeti ja vastavust tööturule
  ning
  võimaldada keskkonnaalast üleminekut. Erilist tähelepanu tuleks pöörata küsimustele, mis on seotud õpetaja elukutsega. Kõik õppijad peaksid saama haridus- ja koolitussüsteemide abil võtmepädevused, sealhulgas põhi- ja digioskused ning valdkonnaülesed pädevused, mis aitaksid neil hilisemas elus paremini kohaneda. Liikmesriigid peaksid püüdma tagada koolitusõiguste ülekandmise karjäärimuudatuste jooksul, sealhulgas
  vajaduse korral
  individuaalsete õppekontode kaudu. Nad peaksid
  võimaldama igaühel
  tööturu
  vajadusi ette näha ja nendega paremini kohaneda
  , eelkõige pideva ümberõppe ja oskuste täiendamise kaudu, ning seega toetama ausate ja õiglaste üleminekute võimaldamist kõigile,
  parandama
  sotsiaalseid tulemusi, kõrvaldama tööturu puudujääke ning parandama majanduse üldist vastupanuvõimet vapustustele. | Pidevat tehnoloogilist
  ja
  keskkonnaalast üleminekut,
  demograafilisi muutusi
  ja praeguseid probleeme
  arvestades peaksid liikmesriigid panema rõhku
  sotsiaalõigustele,
  kestlikkusele, tootlikkusele, tööhõivele ja
  inimeste võimetele
  ning seisma selle eest, et inimestel oleksid asjakohased teadmised, oskused ja pädevused kogu elu jooksul, et nad saaksid
  reageerida praegusele töötuskriisile ja valmistuda
  tööturu
  praeguste
  ja
  tulevaste vajaduste täitmiseks
  .
  Liikmesriikide vajadust
  oma
  tööjõu ümber-
  ja
  täiendusõppe järele kriisile reageerimiseks tuleks tugevdada investeeringutega nende riiklikesse haridus- ja koolitussüsteemidesse
  , et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust
  ning formaalset ja informaalset elukestvat õpet
  . Liikmesriigid peaksid tegema koostööd sotsiaalpartnerite, haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate
  , ühiskondlike valitsusväliste organisatsioonide
  ja teise
  asjakohaste
  sidusrühmadega, et kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed
  ja uued
  puudused, parandada nende kvaliteeti ja vastavust tööturule
  . Liikmesriigid peaksid tegelema nende sektorite vajadustega, kus on pidev oskuste nappus, muu hulgas selleks, et
  võimaldada
  samaaegset
  keskkonnaalast üleminekut
  ning tehnoloogilisi ja digitaalseid muutusi, mis liiguvad tehisintellektil põhinevate lahenduste suunas
  . Erilist tähelepanu tuleks pöörata küsimustele, mis on seotud õpetaja elukutsega. Kõik õppijad peaksid saama haridus- ja koolitussüsteemide abil võtmepädevused, sealhulgas põhi- ja digioskused ning valdkonnaülesed pädevused, mis aitaksid neil hilisemas elus paremini kohaneda
  , ning õpetajad peaksid saama nende abil piisava ettevalmistuse nende pädevuste edasiandmiseks õppijatele
  . Liikmesriigid peaksid püüdma tagada koolitusõiguste ülekandmise karjäärimuudatuste jooksul, sealhulgas individuaalsete õppekontode kaudu. Nad peaksid
  samal ajal tagama, et see käsitus ei sea ohtu hariduse humaanset olemust ega üksikisikute püüdlusi. On väga tähtis, et liikmesriigid võtaksid varakult meetmeid, et hoida ära
  tööturu
  vajadustele mittevastavuse negatiivne mõju üksikisikutele ja ühiskonnale
  , eelkõige pideva ümberõppe ja oskuste täiendamise kaudu, ning seega toetama ausate ja õiglaste üleminekute võimaldamist kõigile,
  tagades töötushüvitiste piisava katvuse ja taseme, tugevdama
  sotsiaalseid tulemusi, kõrvaldama tööturu puudujääke ning parandama majanduse üldist vastupanuvõimet vapustustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tehnoloogilisi
  ja
  keskkonnaalaseid üleminekuid ning
  demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid panema rõhku kestlikkusele, tootlikkusele, tööhõivele ja
  inimkapitalile
  ning seisma selle eest, et inimestel oleksid asjakohased teadmised, oskused ja pädevused kogu elu jooksul, et nad saaksid
  täita
  tööturu
  praegusi
  ja
  tulevasi vajadusi
  .
  Samuti tuleks liikmesriikidel kohandada
  oma
  haridus-
  ja
  koolitussüsteeme ning neisse investeerida
  , et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust. Liikmesriigid peaksid tegema koostööd sotsiaalpartnerite, haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate ja teise sidusrühmadega, et kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed puudused, parandada nende kvaliteeti ja vastavust tööturule
  ning
  võimaldada keskkonnaalast üleminekut. Erilist tähelepanu tuleks pöörata küsimustele, mis on seotud õpetaja elukutsega. Kõik õppijad peaksid saama haridus- ja koolitussüsteemide abil võtmepädevused, sealhulgas põhi- ja digioskused ning valdkonnaülesed pädevused, mis aitaksid neil hilisemas elus paremini kohaneda. Liikmesriigid peaksid püüdma tagada koolitusõiguste ülekandmise karjäärimuudatuste jooksul, sealhulgas
  vajaduse korral
  individuaalsete õppekontode kaudu. Nad peaksid
  võimaldama igaühel
  tööturu
  vajadusi ette näha ja nendega paremini kohaneda
  , eelkõige pideva ümberõppe ja oskuste täiendamise kaudu, ning seega toetama ausate ja õiglaste üleminekute võimaldamist kõigile,
  parandama
  sotsiaalseid tulemusi, kõrvaldama tööturu puudujääke ning parandama majanduse üldist vastupanuvõimet vapustustele.

Pidevat tehnoloogilist
  ja
  keskkonnaalast üleminekut,
  demograafilisi muutusi
  ja praeguseid probleeme
  arvestades peaksid liikmesriigid panema rõhku
  sotsiaalõigustele,
  kestlikkusele, tootlikkusele, tööhõivele ja
  inimeste võimetele
  ning seisma selle eest, et inimestel oleksid asjakohased teadmised, oskused ja pädevused kogu elu jooksul, et nad saaksid
  reageerida praegusele töötuskriisile ja valmistuda
  tööturu
  praeguste
  ja
  tulevaste vajaduste täitmiseks
  .
  Liikmesriikide vajadust
  oma
  tööjõu ümber-
  ja
  täiendusõppe järele kriisile reageerimiseks tuleks tugevdada investeeringutega nende riiklikesse haridus- ja koolitussüsteemidesse
  , et pakkuda kvaliteetset ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -koolitust
  ning formaalset ja informaalset elukestvat õpet
  . Liikmesriigid peaksid tegema koostööd sotsiaalpartnerite, haridus- ja koolitusasutuste, ettevõtjate
  , ühiskondlike valitsusväliste organisatsioonide
  ja teise
  asjakohaste
  sidusrühmadega, et kõrvaldada haridus- ja koolitussüsteemide struktuursed
  ja uued
  puudused, parandada nende kvaliteeti ja vastavust tööturule
  . Liikmesriigid peaksid tegelema nende sektorite vajadustega, kus on pidev oskuste nappus, muu hulgas selleks, et
  võimaldada
  samaaegset
  keskkonnaalast üleminekut
  ning tehnoloogilisi ja digitaalseid muutusi, mis liiguvad tehisintellektil põhinevate lahenduste suunas
  . Erilist tähelepanu tuleks pöörata küsimustele, mis on seotud õpetaja elukutsega. Kõik õppijad peaksid saama haridus- ja koolitussüsteemide abil võtmepädevused, sealhulgas põhi- ja digioskused ning valdkonnaülesed pädevused, mis aitaksid neil hilisemas elus paremini kohaneda
  , ning õpetajad peaksid saama nende abil piisava ettevalmistuse nende pädevuste edasiandmiseks õppijatele
  . Liikmesriigid peaksid püüdma tagada koolitusõiguste ülekandmise karjäärimuudatuste jooksul, sealhulgas individuaalsete õppekontode kaudu. Nad peaksid
  samal ajal tagama, et see käsitus ei sea ohtu hariduse humaanset olemust ega üksikisikute püüdlusi. On väga tähtis, et liikmesriigid võtaksid varakult meetmeid, et hoida ära
  tööturu
  vajadustele mittevastavuse negatiivne mõju üksikisikutele ja ühiskonnale
  , eelkõige pideva ümberõppe ja oskuste täiendamise kaudu, ning seega toetama ausate ja õiglaste üleminekute võimaldamist kõigile,
  tagades töötushüvitiste piisava katvuse ja taseme, tugevdama
  sotsiaalseid tulemusi, kõrvaldama tööturu puudujääke ning parandama majanduse üldist vastupanuvõimet vapustustele.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 6 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid edendama kõigi võrdseid võimalusi,
  pöörates tähelepanu ebavõrdsusele
  haridus- ja koolitussüsteemides ning pakkudes sealhulgas juurdepääsu kvaliteetsele alusharidusele. Nad peaksid tõstma üldist haridustaset, vähendama haridussüsteemist
  varakult
  lahkuvate noorte arvu, suurendama juurdepääsu kolmanda taseme haridusele ja selle läbimist ning suurendama täiskasvanute osalemist jätkuõppes, kaasates eelkõige ebasoodsa taustaga õppijaid, kes on kõige vähem kvalifitseeritud. Võttes arvesse digitaalse, keskkonnahoidliku ja vananeva ühiskonna uusi vajadusi, peaksid liikmesriigid tugevdama tööpõhist õpet oma kutsehariduse ja -koolituse süsteemides (sealhulgas kvaliteetse ja tulemusliku õpipoisiõppe kaudu) ning suurendama loodusteaduste, tehnoloogia ning inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna lõpetajate arvu nii keskmise taseme kutsehariduses ja -koolituses kui ka kolmanda taseme hariduses. Lisaks peaksid liikmesriigid suurendama kolmanda taseme hariduse ja teadusuuringute vastavust tööturu vajadustele, parandama oskuste jälgimist ja prognoosimist, muutma oskused nähtavamaks ja kvalifikatsioonid võrreldavamaks, sealhulgas välismaal omandatud oskused ja kvalifikatsioonid, samuti suurendama
  väljaspool formaalset haridust
  ja
  koolitust
  omandatud oskuste ning pädevuste tunnustamise ja valideerimise võimalusi. Nad peaksid ajakohastama ning suurendama
  paindliku
  kutsealase täiendõppe ja -koolituse pakkumist ja juurutamist. Liikmesriigid peaksid
  toetama
  ka
  seda
  ,
  et
  väheste oskustega
  täiskasvanud
  säilitaksid pikaajalise tööalase konkurentsivõime või suurendaksid seda, ning parandama selleks juurdepääsu kvaliteetsetele õpivõimalustele ja nende kasutamist, rakendades oskuste täiendamise meetmeid, sealhulgas hinnates oskusi, viies hariduse ja koolituse pakkumise kooskõlla võimalustega tööturul ning valideerides ja tunnustades omandatud oskusi. | Liikmesriigid peaksid edendama kõigi võrdseid võimalusi,
  kaotades ebavõrdsuse
  haridus- ja koolitussüsteemides ning pakkudes sealhulgas juurdepääsu kvaliteetsele
  ja üldiselt kaasavale
  alusharidusele. Nad peaksid tõstma üldist haridustaset, vähendama haridussüsteemist lahkuvate noorte arvu, suurendama juurdepääsu kolmanda taseme haridusele ja selle läbimist ning suurendama täiskasvanute osalemist jätkuõppes, kaasates eelkõige ebasoodsa taustaga õppijaid, kes on
  sageli
  kõige vähem kvalifitseeritud. Võttes arvesse digitaalse, keskkonnahoidliku ja vananeva ühiskonna uusi vajadusi
  ning olemasolevaid soolisi stereotüüpe
  , peaksid liikmesriigid tugevdama tööpõhist õpet oma kutsehariduse ja -koolituse süsteemides (sealhulgas kvaliteetse ja tulemusliku õpipoisiõppe kaudu) ning
  , alahindamata pideva humanitaarteadustesse investeerimise tähtsust,
  suurendama loodusteaduste, tehnoloogia ning inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna lõpetajate arvu
  , järgides soolist tasakaalustatust,
  nii keskmise taseme kutsehariduses ja -koolituses kui ka kolmanda taseme hariduses. Lisaks peaksid liikmesriigid
  vajaduse korral
  suurendama kolmanda taseme hariduse ja teadusuuringute vastavust tööturu vajadustele,
  tugevdama duaalsete ja koostööpõhiste koolituste süsteeme,
  parandama oskuste jälgimist ja prognoosimist, muutma oskused nähtavamaks ja kvalifikatsioonid võrreldavamaks, sealhulgas välismaal omandatud oskused ja kvalifikatsioonid, samuti suurendama
  nii formaalse hariduse
  ja
  koolituse teel kui väljaspool seda
  omandatud oskuste ning pädevuste tunnustamise ja
  formaalselt
  valideerimise võimalusi. Nad peaksid ajakohastama ning suurendama
  paindlikuma ja kaasavama
  kutsealase täiendõppe ja -koolituse pakkumist ja juurutamist. Liikmesriigid peaksid
  investeerima
  ka
  töökohtadesse ja sotsiaalkaitsesüsteemidesse isikutele, kes ei ole võimelised ümber õppima
  ,
  ja toetama avaliku sektori teenustega
  väheste oskustega
  täiskasvanuid, aidates neil saada juurdepääsu stabiilsele ja kvaliteetsele tööhõivele, et nad
  säilitaksid pikaajalise tööalase konkurentsivõime või suurendaksid seda, ning parandama selleks juurdepääsu kvaliteetsetele õpivõimalustele ja nende kasutamist, rakendades oskuste täiendamise meetmeid, sealhulgas hinnates oskusi, viies hariduse ja koolituse pakkumise kooskõlla võimalustega tööturul ning valideerides ja tunnustades omandatud oskusi.
  Vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonidele tuleks soodustada tasustatud õppepuhkust ametialastel eesmärkidel, mis võimaldab töötajatel tööajal koolitusprogrammides osaleda. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et edendada üldist juurdepääsu kaugõppele ja -koolitusele, võttes täielikult arvesse puuetega inimeste vajadusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid edendama kõigi võrdseid võimalusi,
  pöörates tähelepanu ebavõrdsusele
  haridus- ja koolitussüsteemides ning pakkudes sealhulgas juurdepääsu kvaliteetsele alusharidusele. Nad peaksid tõstma üldist haridustaset, vähendama haridussüsteemist
  varakult
  lahkuvate noorte arvu, suurendama juurdepääsu kolmanda taseme haridusele ja selle läbimist ning suurendama täiskasvanute osalemist jätkuõppes, kaasates eelkõige ebasoodsa taustaga õppijaid, kes on kõige vähem kvalifitseeritud. Võttes arvesse digitaalse, keskkonnahoidliku ja vananeva ühiskonna uusi vajadusi, peaksid liikmesriigid tugevdama tööpõhist õpet oma kutsehariduse ja -koolituse süsteemides (sealhulgas kvaliteetse ja tulemusliku õpipoisiõppe kaudu) ning suurendama loodusteaduste, tehnoloogia ning inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna lõpetajate arvu nii keskmise taseme kutsehariduses ja -koolituses kui ka kolmanda taseme hariduses. Lisaks peaksid liikmesriigid suurendama kolmanda taseme hariduse ja teadusuuringute vastavust tööturu vajadustele, parandama oskuste jälgimist ja prognoosimist, muutma oskused nähtavamaks ja kvalifikatsioonid võrreldavamaks, sealhulgas välismaal omandatud oskused ja kvalifikatsioonid, samuti suurendama
  väljaspool formaalset haridust
  ja
  koolitust
  omandatud oskuste ning pädevuste tunnustamise ja valideerimise võimalusi. Nad peaksid ajakohastama ning suurendama
  paindliku
  kutsealase täiendõppe ja -koolituse pakkumist ja juurutamist. Liikmesriigid peaksid
  toetama
  ka
  seda
  ,
  et
  väheste oskustega
  täiskasvanud
  säilitaksid pikaajalise tööalase konkurentsivõime või suurendaksid seda, ning parandama selleks juurdepääsu kvaliteetsetele õpivõimalustele ja nende kasutamist, rakendades oskuste täiendamise meetmeid, sealhulgas hinnates oskusi, viies hariduse ja koolituse pakkumise kooskõlla võimalustega tööturul ning valideerides ja tunnustades omandatud oskusi.

Liikmesriigid peaksid edendama kõigi võrdseid võimalusi,
  kaotades ebavõrdsuse
  haridus- ja koolitussüsteemides ning pakkudes sealhulgas juurdepääsu kvaliteetsele
  ja üldiselt kaasavale
  alusharidusele. Nad peaksid tõstma üldist haridustaset, vähendama haridussüsteemist lahkuvate noorte arvu, suurendama juurdepääsu kolmanda taseme haridusele ja selle läbimist ning suurendama täiskasvanute osalemist jätkuõppes, kaasates eelkõige ebasoodsa taustaga õppijaid, kes on
  sageli
  kõige vähem kvalifitseeritud. Võttes arvesse digitaalse, keskkonnahoidliku ja vananeva ühiskonna uusi vajadusi
  ning olemasolevaid soolisi stereotüüpe
  , peaksid liikmesriigid tugevdama tööpõhist õpet oma kutsehariduse ja -koolituse süsteemides (sealhulgas kvaliteetse ja tulemusliku õpipoisiõppe kaudu) ning
  , alahindamata pideva humanitaarteadustesse investeerimise tähtsust,
  suurendama loodusteaduste, tehnoloogia ning inseneriteaduste ja matemaatika valdkonna lõpetajate arvu
  , järgides soolist tasakaalustatust,
  nii keskmise taseme kutsehariduses ja -koolituses kui ka kolmanda taseme hariduses. Lisaks peaksid liikmesriigid
  vajaduse korral
  suurendama kolmanda taseme hariduse ja teadusuuringute vastavust tööturu vajadustele,
  tugevdama duaalsete ja koostööpõhiste koolituste süsteeme,
  parandama oskuste jälgimist ja prognoosimist, muutma oskused nähtavamaks ja kvalifikatsioonid võrreldavamaks, sealhulgas välismaal omandatud oskused ja kvalifikatsioonid, samuti suurendama
  nii formaalse hariduse
  ja
  koolituse teel kui väljaspool seda
  omandatud oskuste ning pädevuste tunnustamise ja
  formaalselt
  valideerimise võimalusi. Nad peaksid ajakohastama ning suurendama
  paindlikuma ja kaasavama
  kutsealase täiendõppe ja -koolituse pakkumist ja juurutamist. Liikmesriigid peaksid
  investeerima
  ka
  töökohtadesse ja sotsiaalkaitsesüsteemidesse isikutele, kes ei ole võimelised ümber õppima
  ,
  ja toetama avaliku sektori teenustega
  väheste oskustega
  täiskasvanuid, aidates neil saada juurdepääsu stabiilsele ja kvaliteetsele tööhõivele, et nad
  säilitaksid pikaajalise tööalase konkurentsivõime või suurendaksid seda, ning parandama selleks juurdepääsu kvaliteetsetele õpivõimalustele ja nende kasutamist, rakendades oskuste täiendamise meetmeid, sealhulgas hinnates oskusi, viies hariduse ja koolituse pakkumise kooskõlla võimalustega tööturul ning valideerides ja tunnustades omandatud oskusi.
  Vastavalt Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonidele tuleks soodustada tasustatud õppepuhkust ametialastel eesmärkidel, mis võimaldab töötajatel tööajal koolitusprogrammides osaleda. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et edendada üldist juurdepääsu kaugõppele ja -koolitusele, võttes täielikult arvesse puuetega inimeste vajadusi.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 6 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid pakkuma töötutele
  ja tööturult eemalejäänud isikutele
  tõhusat, õigeaegset, koordineeritud ja vajadusekohast abi, mis seisneb tööotsingute, koolituse, ümberkvalifitseerumise ning muude tugiteenuste kättesaadavuse toetamises. Selleks et märkimisväärselt vähendada ja ennetada
  pikaajalist
  ja
  struktuurset töötust
  , tuleks võimalikult kiiresti rakendada terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad
  põhjaliku individuaalset
  olukorra hindamist
  pärast inimesetöötuks jäämist
  . Noorte töötusega ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte probleemiga tuleks jätkuvalt tegeleda,
  ning hoida
  ära haridussüsteemist varakult lahkumist ja
  parandada
  struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu,
  mille alla kuulub
  ka noortegarantii (15)

  täielik rakendamine
  . | Liikmesriigid peaksid pakkuma töötutele tõhusat, õigeaegset, koordineeritud ja vajadusekohast abi, mis seisneb tööotsingute, koolituse, ümberkvalifitseerumise ning muude tugiteenuste kättesaadavuse toetamises
  , eelkõige tervishoiu ja eluaseme valdkonnas
  . Selleks et märkimisväärselt vähendada ja ennetada
  pikaajalise
  ja
  struktuurse töötuse suurenemise ohtu
  , tuleks võimalikult kiiresti rakendada terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad
  töötute
  olukorra
  põhjalikku individuaalset
  hindamist
  , sealhulgas strateegiaid töötuse vähendamiseks puuetega inimeste ja teiste ebasoodsas olukorras inimeste seas. Liikmesriigid peaksid koostöös sotsiaalpartneritega looma Euroopa Sotsiaalfondi toel töökohavahetuse tugimehhanismid ja -süsteemid või neid tõhustama
  . Noorte töötusega
  , noorte ebakindlate töötingimustega
  ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte
  (NEET-noored)
  probleemiga tuleks jätkuvalt
  esmajärjekorras
  tegeleda,
  hoides
  ära haridussüsteemist varakult lahkumist
  , andes juurdepääsu koolitustele sellistes tulevikku suunatud sektorites nagu keskkonnahoidlik
  ja
  digitaalmajandus, parandades samas
  struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu,
  ning juurdepääsu kvaliteetsele tööhõivele, et võidelda noorte suureneva ebakindluse vastu. Selle küsimusega tuleks tegeleda
  ka
  uuendatud ja tõhusa
  noortegarantii
  kaudu, mis suudab pakkuda kvaliteetseid töö-, haridus- või koolitusvõimalusi ning kaasab mõtestatud viisil kõik asjaomased sidusrühmad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid pakkuma töötutele
  ja tööturult eemalejäänud isikutele
  tõhusat, õigeaegset, koordineeritud ja vajadusekohast abi, mis seisneb tööotsingute, koolituse, ümberkvalifitseerumise ning muude tugiteenuste kättesaadavuse toetamises. Selleks et märkimisväärselt vähendada ja ennetada
  pikaajalist
  ja
  struktuurset töötust
  , tuleks võimalikult kiiresti rakendada terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad
  põhjaliku individuaalset
  olukorra hindamist
  pärast inimesetöötuks jäämist
  . Noorte töötusega ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte probleemiga tuleks jätkuvalt tegeleda,
  ning hoida
  ära haridussüsteemist varakult lahkumist ja
  parandada
  struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu,
  mille alla kuulub
  ka noortegarantii (15)

  täielik rakendamine
  .

Liikmesriigid peaksid pakkuma töötutele tõhusat, õigeaegset, koordineeritud ja vajadusekohast abi, mis seisneb tööotsingute, koolituse, ümberkvalifitseerumise ning muude tugiteenuste kättesaadavuse toetamises
  , eelkõige tervishoiu ja eluaseme valdkonnas
  . Selleks et märkimisväärselt vähendada ja ennetada
  pikaajalise
  ja
  struktuurse töötuse suurenemise ohtu
  , tuleks võimalikult kiiresti rakendada terviklikke strateegiaid, mis hõlmavad
  töötute
  olukorra
  põhjalikku individuaalset
  hindamist
  , sealhulgas strateegiaid töötuse vähendamiseks puuetega inimeste ja teiste ebasoodsas olukorras inimeste seas. Liikmesriigid peaksid koostöös sotsiaalpartneritega looma Euroopa Sotsiaalfondi toel töökohavahetuse tugimehhanismid ja -süsteemid või neid tõhustama
  . Noorte töötusega
  , noorte ebakindlate töötingimustega
  ning mittetöötavate ja mitteõppivate noorte
  (NEET-noored)
  probleemiga tuleks jätkuvalt
  esmajärjekorras
  tegeleda,
  hoides
  ära haridussüsteemist varakult lahkumist
  , andes juurdepääsu koolitustele sellistes tulevikku suunatud sektorites nagu keskkonnahoidlik
  ja
  digitaalmajandus, parandades samas
  struktuurselt üleminekut hariduselust tööellu,
  ning juurdepääsu kvaliteetsele tööhõivele, et võidelda noorte suureneva ebakindluse vastu. Selle küsimusega tuleks tegeleda
  ka
  uuendatud ja tõhusa
  noortegarantii
  kaudu, mis suudab pakkuda kvaliteetseid töö-, haridus- või koolitusvõimalusi ning kaasab mõtestatud viisil kõik asjaomased sidusrühmad
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 6 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid püüdma kõrvaldada
  tööturul osalemist
  takistavaid asjaolusid ja pakkuma stiimuleid
  tööturul osalemiseks
  , seda eelkõige
  väikese sissetulekuga inimestele ning isikutele
  , kes on
  leibkonna teine palgasaaja või
  tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud. Liikmesriigid peaksid toetama töökeskkonna kohandamist
  puudega
  inimestele, tehes seda muu hulgas suunatud rahalise toetuse ja teenuste abil, mis võimaldavad neil inimestel tööturul ja ühiskonnas osaleda. | Liikmesriigid peaksid püüdma kõrvaldada
  tööturule pääsemist
  takistavaid asjaolusid ja pakkuma stiimuleid
  tööturule pääsemiseks
  , seda eelkõige
  ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele või nendele
  , kes on tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud. Liikmesriigid peaksid toetama töökeskkonna kohandamist
  puuetega
  inimestele, tehes seda muu hulgas suunatud rahalise toetuse ja teenuste abil, mis võimaldavad neil inimestel tööturul ja ühiskonnas osaleda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid püüdma kõrvaldada
  tööturul osalemist
  takistavaid asjaolusid ja pakkuma stiimuleid
  tööturul osalemiseks
  , seda eelkõige
  väikese sissetulekuga inimestele ning isikutele
  , kes on
  leibkonna teine palgasaaja või
  tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud. Liikmesriigid peaksid toetama töökeskkonna kohandamist
  puudega
  inimestele, tehes seda muu hulgas suunatud rahalise toetuse ja teenuste abil, mis võimaldavad neil inimestel tööturul ja ühiskonnas osaleda.

Liikmesriigid peaksid püüdma kõrvaldada
  tööturule pääsemist
  takistavaid asjaolusid ja pakkuma stiimuleid
  tööturule pääsemiseks
  , seda eelkõige
  ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele või nendele
  , kes on tööturult kõige rohkem kõrvale jäänud. Liikmesriigid peaksid toetama töökeskkonna kohandamist
  puuetega
  inimestele, tehes seda muu hulgas suunatud rahalise toetuse ja teenuste abil, mis võimaldavad neil inimestel tööturul ja ühiskonnas osaleda.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 6 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid tagama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste ulatuslikuma osalemise tööturul, sealhulgas tuleks tagada meeste ja naiste võrdsed võimalused ja karjäärivõimalused ning kaotada tõkked naiste osalemiseks juhtimises kõigil otsustustasanditel.
  Vähendada
  tuleks
  soolist palgalõhet
  . Tuleks tagada võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest ning töötasu läbipaistvus. Tuleks edendada nii naiste kui ka meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamist, eelkõige võimaldada juurdepääs taskukohastele kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse
  ning alushariduse-
  ja lapsehoiuteenustele. Liikmesriigid peaksid tagama, et vanematel ja teistel hoolduskohustustega inimestel oleks juurdepääs sobilikule perepuhkusele ja paindlikule töökorraldusele, et tasakaalustada töö-, pere- ja eraelu ning edendada nende õiguste tasakaalustatud kasutamist naiste ja meeste vahel. | Liikmesriigid peaksid tagama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste ulatuslikuma osalemise tööturul, sealhulgas tuleks tagada meeste ja naiste võrdsed võimalused ja karjäärivõimalused ning kaotada tõkked naiste osalemiseks juhtimises kõigil otsustustasanditel.
  Liikmesriigid peaksid tegema kõik endast oleneva, et kiita heaks miinimumprotsent, mis on sätestatud kavandatavas direktiivis soolise tasakaalu parandamise kohta äriühingute juhtorganites

   (1a)

  , ning seda rakendada. Sooline palga- ja pensionilõhe ning soolised erinevused tööhõives
  tuleks
  kaotada. Samal ajal rasedus- ja sünnituspuhkuse ning vanemapuhkuse perioode tuleks asjakohaselt väärtustada nii sissemaksete kui ka pensioniõiguste seisukohast, et kajastada tulevaste põlvkondade kasvatamise tähtsust, eriti vananeva ühiskonna kontekstis
  . Tuleks tagada võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest ning töötasu läbipaistvus
  , sealhulgas meeste ja naiste palgavõrdsuse indeksi kehtestamisega.
  Tuleks edendada nii naiste kui ka meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamist, eelkõige võimaldada juurdepääs taskukohastele kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse
  teenustele, alusharidusele
  ja
  elukestvale õppele ning
  lapsehoiuteenustele. Liikmesriigid peaksid tagama, et vanematel ja teistel hoolduskohustustega inimestel oleks juurdepääs sobilikule perepuhkusele ja paindlikule töökorraldusele, et tasakaalustada töö-, pere- ja eraelu ning edendada nende õiguste tasakaalustatud kasutamist naiste ja meeste vahel.
  Nad peaksid liikuma täielikult tasustatud rasedus- ja sünnituspuhkuse ning isapuhkuse suunas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid tagama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste ulatuslikuma osalemise tööturul, sealhulgas tuleks tagada meeste ja naiste võrdsed võimalused ja karjäärivõimalused ning kaotada tõkked naiste osalemiseks juhtimises kõigil otsustustasanditel.
  Vähendada
  tuleks
  soolist palgalõhet
  . Tuleks tagada võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest ning töötasu läbipaistvus. Tuleks edendada nii naiste kui ka meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamist, eelkõige võimaldada juurdepääs taskukohastele kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse
  ning alushariduse-
  ja lapsehoiuteenustele. Liikmesriigid peaksid tagama, et vanematel ja teistel hoolduskohustustega inimestel oleks juurdepääs sobilikule perepuhkusele ja paindlikule töökorraldusele, et tasakaalustada töö-, pere- ja eraelu ning edendada nende õiguste tasakaalustatud kasutamist naiste ja meeste vahel.

Liikmesriigid peaksid tagama soolise võrdõiguslikkuse ja naiste ulatuslikuma osalemise tööturul, sealhulgas tuleks tagada meeste ja naiste võrdsed võimalused ja karjäärivõimalused ning kaotada tõkked naiste osalemiseks juhtimises kõigil otsustustasanditel.
  Liikmesriigid peaksid tegema kõik endast oleneva, et kiita heaks miinimumprotsent, mis on sätestatud kavandatavas direktiivis soolise tasakaalu parandamise kohta äriühingute juhtorganites

   (1a)

  , ning seda rakendada. Sooline palga- ja pensionilõhe ning soolised erinevused tööhõives
  tuleks
  kaotada. Samal ajal rasedus- ja sünnituspuhkuse ning vanemapuhkuse perioode tuleks asjakohaselt väärtustada nii sissemaksete kui ka pensioniõiguste seisukohast, et kajastada tulevaste põlvkondade kasvatamise tähtsust, eriti vananeva ühiskonna kontekstis
  . Tuleks tagada võrdne tasu võrdse või võrdväärse töö eest ning töötasu läbipaistvus
  , sealhulgas meeste ja naiste palgavõrdsuse indeksi kehtestamisega.
  Tuleks edendada nii naiste kui ka meeste töö-, pere- ja eraelu ühitamist, eelkõige võimaldada juurdepääs taskukohastele kvaliteetsetele pikaajalise hoolduse
  teenustele, alusharidusele
  ja
  elukestvale õppele ning
  lapsehoiuteenustele. Liikmesriigid peaksid tagama, et vanematel ja teistel hoolduskohustustega inimestel oleks juurdepääs sobilikule perepuhkusele ja paindlikule töökorraldusele, et tasakaalustada töö-, pere- ja eraelu ning edendada nende õiguste tasakaalustatud kasutamist naiste ja meeste vahel.
  Nad peaksid liikuma täielikult tasustatud rasedus- ja sünnituspuhkuse ning isapuhkuse suunas.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et saada kasu dünaamilisest ja tootlikust tööjõust, uutest tööviisidest ning ärimudelitest, peaksid liikmesriigid tegema sotsiaalpartneritega koostööd õiglaste, läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste osas, nii et õigused ja kohustused oleksid tasakaalus. Nad peaksid vähendama ja ennetama segmenteerumist tööturul, võitlema deklareerimata töö vastu ning toetama üleminekut avatud töövormidele. Tööhõivekaitse-eeskirjad, tööõigus ja asutused peaksid tagama sobiva
  värbamiskeskkonna
  ja
  tööandjatele vajaliku paindlikkuse, et neil oleks võimalik kiiresti kohaneda majanduskeskkonna muutustega
  , säilitades seejuures töötajaile
  nõuetekohase
  kaitstuse ning tervisliku, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkonna,
  kaitstes
  töötajate
  õigusi
  ja tagades sotsiaalkaitse. Hoiduda tuleks töösuhetest, mille tulemuseks on ebakindlad töötingimused, sealhulgas platvormitöötajate puhul,
  samuti tuleks võidelda ebatüüpiliste lepingute
  kuritarvitamise vastu. Ebaõiglase töölt vabastamise korral tuleks tagada juurdepääs tõhusale ja erapooletule vaidluste lahendamisele ning õigus heastamisele, sealhulgas piisav hüvitis. | Selleks et saada kasu dünaamilisest ja tootlikust tööjõust, uutest tööviisidest ning ärimudelitest, peaksid liikmesriigid tegema sotsiaalpartneritega koostööd õiglaste, läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste osas, nii et õigused ja kohustused oleksid tasakaalus.
  Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma konkreetseid meetmeid, et edendada ja tugevdada sotsiaaldialoogi kõikidel tasanditel ja kollektiivläbirääkimisi, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/38/EÜ

   (1a). Nad peaksid vähendama ja ennetama segmenteerumist tööturul, võitlema deklareerimata töö
  ja fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise
  vastu ning toetama üleminekut avatud töövormidele. Tööhõivekaitse-eeskirjad, tööõigus ja asutused peaksid tagama sobiva
  keskkonna stabiilse
  ja
  kvaliteetse tööhõive loomiseks
  , säilitades seejuures töötajaile
  asjakohase
  kaitstuse ning tervisliku, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkonna,
  kindlustades
  töötajate
  õigused
  ja tagades
  inimväärse
  sotsiaalkaitse.
  Samuti peaksid liikmesriigid tegema koostööd ametiühingute esindajatega, et tagada tervislik ja ohutu töökeskkond, pöörates erilist tähelepanu tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamisele.
  Hoiduda tuleks töösuhetest, mille tulemuseks on ebakindlad töötingimused
  ja palgakonkurents
  , sealhulgas platvormitöötajate puhul
  . Ebatüüpilisi lepinguid ei tohiks kuritarvitada. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil neil töötajatel on tõepoolest õiglased töötingimused, sotsiaalsed õigused ning juurdepääs piisavale sotsiaalkaitsele ja paremale esindamisele. Selleks peaksid liikmesriigid täielikult rakendama ILO 1947. aasta konventsiooni tööinspektsioonide kohta ja investeerima piisavate volitustega pädevate asutuste mõjusasse töökontrolli ning koordineerima Euroopa Tööjõuameti raames oma pingutusi ja tegema koostööd piiriülese
  kuritarvitamise vastu
  võitlemisel
  . Ebaõiglase töölt vabastamise korral tuleks tagada juurdepääs tõhusale ja erapooletule vaidluste lahendamisele ning õigus heastamisele, sealhulgas piisav hüvitis.
  Liikmesriigid peavad tuginema Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustikule ja ELi ametitele, et teha kindlaks tõenditel põhinevad parimad tavad, ergutada vastastikust õppimist ja edendada tööhõivepoliitika paremat koordineerimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et saada kasu dünaamilisest ja tootlikust tööjõust, uutest tööviisidest ning ärimudelitest, peaksid liikmesriigid tegema sotsiaalpartneritega koostööd õiglaste, läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste osas, nii et õigused ja kohustused oleksid tasakaalus. Nad peaksid vähendama ja ennetama segmenteerumist tööturul, võitlema deklareerimata töö vastu ning toetama üleminekut avatud töövormidele. Tööhõivekaitse-eeskirjad, tööõigus ja asutused peaksid tagama sobiva
  värbamiskeskkonna
  ja
  tööandjatele vajaliku paindlikkuse, et neil oleks võimalik kiiresti kohaneda majanduskeskkonna muutustega
  , säilitades seejuures töötajaile
  nõuetekohase
  kaitstuse ning tervisliku, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkonna,
  kaitstes
  töötajate
  õigusi
  ja tagades sotsiaalkaitse. Hoiduda tuleks töösuhetest, mille tulemuseks on ebakindlad töötingimused, sealhulgas platvormitöötajate puhul,
  samuti tuleks võidelda ebatüüpiliste lepingute
  kuritarvitamise vastu. Ebaõiglase töölt vabastamise korral tuleks tagada juurdepääs tõhusale ja erapooletule vaidluste lahendamisele ning õigus heastamisele, sealhulgas piisav hüvitis.

Selleks et saada kasu dünaamilisest ja tootlikust tööjõust, uutest tööviisidest ning ärimudelitest, peaksid liikmesriigid tegema sotsiaalpartneritega koostööd õiglaste, läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste osas, nii et õigused ja kohustused oleksid tasakaalus.
  Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma konkreetseid meetmeid, et edendada ja tugevdada sotsiaaldialoogi kõikidel tasanditel ja kollektiivläbirääkimisi, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/38/EÜ

   (1a). Nad peaksid vähendama ja ennetama segmenteerumist tööturul, võitlema deklareerimata töö
  ja fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise
  vastu ning toetama üleminekut avatud töövormidele. Tööhõivekaitse-eeskirjad, tööõigus ja asutused peaksid tagama sobiva
  keskkonna stabiilse
  ja
  kvaliteetse tööhõive loomiseks
  , säilitades seejuures töötajaile
  asjakohase
  kaitstuse ning tervisliku, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkonna,
  kindlustades
  töötajate
  õigused
  ja tagades
  inimväärse
  sotsiaalkaitse.
  Samuti peaksid liikmesriigid tegema koostööd ametiühingute esindajatega, et tagada tervislik ja ohutu töökeskkond, pöörates erilist tähelepanu tööõnnetuste ja kutsehaiguste ennetamisele.
  Hoiduda tuleks töösuhetest, mille tulemuseks on ebakindlad töötingimused
  ja palgakonkurents
  , sealhulgas platvormitöötajate puhul
  . Ebatüüpilisi lepinguid ei tohiks kuritarvitada. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil neil töötajatel on tõepoolest õiglased töötingimused, sotsiaalsed õigused ning juurdepääs piisavale sotsiaalkaitsele ja paremale esindamisele. Selleks peaksid liikmesriigid täielikult rakendama ILO 1947. aasta konventsiooni tööinspektsioonide kohta ja investeerima piisavate volitustega pädevate asutuste mõjusasse töökontrolli ning koordineerima Euroopa Tööjõuameti raames oma pingutusi ja tegema koostööd piiriülese
  kuritarvitamise vastu
  võitlemisel
  . Ebaõiglase töölt vabastamise korral tuleks tagada juurdepääs tõhusale ja erapooletule vaidluste lahendamisele ning õigus heastamisele, sealhulgas piisav hüvitis.
  Liikmesriigid peavad tuginema Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustikule ja ELi ametitele, et teha kindlaks tõenditel põhinevad parimad tavad, ergutada vastastikust õppimist ja edendada tööhõivepoliitika paremat koordineerimist.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Poliitikameetmete eesmärk peaks olema parandada ja toetada tööturul osalemist, tööturu pakkumise ja nõudluse omavahelist vastavusse viimist ning üleminekuid. Liikmesriigid peaksid
  aktiveerima
  tööturul osaleda
  saavaid inimesi ja pakkuma neile võimalusi
  . Liikmesriigid peaksid muutma aktiivse tööturupoliitika tulemuslikumaks, parandades selle otstarbekohasust, selle alusel sihtrühmadega tehtavat tööd, selle ulatust ning
  sidudes selle paremini sissetulekutoetusega
  töötutele, kui nad otsivad tööd
  , võttes arvesse nende õigusi ja kohustusi
  . Liikmesriikide eesmärk peaks olema avalike tööturuasutuste tõhusam ja tulemuslikum tegevus, et tagada tööotsijatele nende toetamiseks õigeaegsed ja nende vajadustele kohandatud teenused
  , toetades
  tööturu nõudlust
  ja rakendades tulemuspõhist juhtimist
  . | Poliitikameetmete eesmärk peaks olema parandada ja toetada tööturul osalemist, tööturu pakkumise ja nõudluse omavahelist vastavusse viimist ning üleminekuid
  , eelkõige digitaaltehnoloogiale ja keskkonnahoidlikule majandusele üleminekut, samuti suurendada tööhõivet ebasoodsamas olukorras piirkondades
  . Liikmesriigid peaksid
  pakkuma stiimuleid
  tööturul osaleda
  saavatele inimestele, et nad leiaksid kvaliteetse töökoha
  . Liikmesriigid peaksid muutma aktiivse tööturupoliitika tulemuslikumaks, parandades selle otstarbekohasust, selle alusel sihtrühmadega tehtavat tööd
  ja
  selle ulatust ning
  tagades inimväärse sissetulekutoetuse
  töötutele, kui nad otsivad tööd. Liikmesriikide eesmärk peaks olema avalike tööturuasutuste tõhusam ja tulemuslikum tegevus,
  samuti pidades silmas piiriüleseid töötajaid,
  et tagada tööotsijatele nende toetamiseks õigeaegsed ja nende vajadustele kohandatud teenused
  ning toetada
  tööturu nõudlust
  . Nende teenuste eesmärk peaks olema kvaliteetne tööhõive
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Poliitikameetmete eesmärk peaks olema parandada ja toetada tööturul osalemist, tööturu pakkumise ja nõudluse omavahelist vastavusse viimist ning üleminekuid. Liikmesriigid peaksid
  aktiveerima
  tööturul osaleda
  saavaid inimesi ja pakkuma neile võimalusi
  . Liikmesriigid peaksid muutma aktiivse tööturupoliitika tulemuslikumaks, parandades selle otstarbekohasust, selle alusel sihtrühmadega tehtavat tööd, selle ulatust ning
  sidudes selle paremini sissetulekutoetusega
  töötutele, kui nad otsivad tööd
  , võttes arvesse nende õigusi ja kohustusi
  . Liikmesriikide eesmärk peaks olema avalike tööturuasutuste tõhusam ja tulemuslikum tegevus, et tagada tööotsijatele nende toetamiseks õigeaegsed ja nende vajadustele kohandatud teenused
  , toetades
  tööturu nõudlust
  ja rakendades tulemuspõhist juhtimist
  .

Poliitikameetmete eesmärk peaks olema parandada ja toetada tööturul osalemist, tööturu pakkumise ja nõudluse omavahelist vastavusse viimist ning üleminekuid
  , eelkõige digitaaltehnoloogiale ja keskkonnahoidlikule majandusele üleminekut, samuti suurendada tööhõivet ebasoodsamas olukorras piirkondades
  . Liikmesriigid peaksid
  pakkuma stiimuleid
  tööturul osaleda
  saavatele inimestele, et nad leiaksid kvaliteetse töökoha
  . Liikmesriigid peaksid muutma aktiivse tööturupoliitika tulemuslikumaks, parandades selle otstarbekohasust, selle alusel sihtrühmadega tehtavat tööd
  ja
  selle ulatust ning
  tagades inimväärse sissetulekutoetuse
  töötutele, kui nad otsivad tööd. Liikmesriikide eesmärk peaks olema avalike tööturuasutuste tõhusam ja tulemuslikum tegevus,
  samuti pidades silmas piiriüleseid töötajaid,
  et tagada tööotsijatele nende toetamiseks õigeaegsed ja nende vajadustele kohandatud teenused
  ning toetada
  tööturu nõudlust
  . Nende teenuste eesmärk peaks olema kvaliteetne tööhõive
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid kooskõlas töötute sissemaksete ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega tagama töötutele
  mõistliku
  kestusega piisavad töötushüvitised.
  Sellised hüvitised ei tohiks pärssida kiiret tööle naasmist ja nendega peaksid kaasnema aktiivse tööturupoliitika meetmed
  . | Liikmesriigid peaksid kooskõlas töötute sissemaksete ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega tagama töötutele
  piisava
  kestusega piisavad töötushüvitised.
  Sellega peaksid kaasnema aktiivse tööturupoliitika meetmed ja see peaks toetama liikmesriikide vahelist vastastikuse õppimise mehhanismide edendamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid kooskõlas töötute sissemaksete ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega tagama töötutele
  mõistliku
  kestusega piisavad töötushüvitised.
  Sellised hüvitised ei tohiks pärssida kiiret tööle naasmist ja nendega peaksid kaasnema aktiivse tööturupoliitika meetmed
  .

Liikmesriigid peaksid kooskõlas töötute sissemaksete ja riiklike toetuskõlblikkuse eeskirjadega tagama töötutele
  piisava
  kestusega piisavad töötushüvitised.
  Sellega peaksid kaasnema aktiivse tööturupoliitika meetmed ja see peaks toetama liikmesriikide vahelist vastastikuse õppimise mehhanismide edendamist
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Õppijate ja töötajate
  liikuvust tuleks piisavalt toetada, et suurendada tööalast konkurentsivõimet ja oskusi ning kasutada täielikult ära Euroopa tööturu
  potentsiaal,
  tagades
  samal ajal
  õiglased tingimused kõigile, kes osalevad piiriüleses tegevuses,
  ning tugevdades
  riikide haldusasutuste
  halduskoostööd
  liikuvate töötajatega seotud küsimustes. Tuleks kõrvaldada liikuvusega seotud takistused, mis esinevad haridus- ja koolitusvaldkonnas, tööandja- ja personaalpensionide ülekandmisel ja kvalifikatsioonide tunnustamisel, ning lihtsustada kvalifikatsioonide tunnustamist. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et haldusmenetlused ei oleks tööleasumisel tarbetuks tõkkeks teistest liikmesriikidest pärit töötajatele, sealhulgas piiriülestele
  töötajatele
  . Liikmesriigid peaksid ka vältima kehtivate reeglite kuritarvitamist ja tegelema teatavates piirkondades probleemse ajude äravoolu algpõhjustega, tehes seda muu hulgas asjakohaste regionaalarengu meetmete abil. | Liikmesriigid peavad toetama tööjõu liikuvust kogu Euroopas, et luua töötajatele uusi töövõimalusi. Õppijate
  liikuvust tuleks
  õppe ajal
  piisavalt toetada
  ja selleks tuleks eelkõige tugevdada liikuvusprogrammi „Erasmus+“, mis võimaldab õppijatel omandada uut oskusteavet ja uusi oskusi. Töötajaid tuleks ühtlasi innustada selleks
  , et suurendada tööalast konkurentsivõimet ja oskusi ning kasutada täielikult ära Euroopa tööturu
  potentsiaali.
  Tagades õiglased tingimused kõigile, kes osalevad piiriüleses tegevuses,
  ja nende õigused, tuleks ühtlasi suurendada õiguste ülekantavust
  riikide haldusasutuste
  halduskoostöö kaudu
  liikuvate töötajatega seotud küsimustes. Tuleks kõrvaldada liikuvusega seotud takistused, mis esinevad haridus- ja koolitusvaldkonnas, tööandja- ja personaalpensionide ülekandmisel ja kvalifikatsioonide tunnustamisel, ning lihtsustada kvalifikatsioonide tunnustamist. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et haldusmenetlused ei oleks tööleasumisel tarbetuks tõkkeks teistest liikmesriikidest pärit töötajatele, sealhulgas piiriülestele
  ja piirialatöötajatele. Liikmesriigid peaksid seadma eesmärgiks avalikud teenused digiteerida, et hõlbustada tööjõu õiglast liikuvust, eelkõige seoses sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisega. On oluline, et liikmesriigid võtaksid selliste meetmete rakendamisel, nagu on piiride sulgemine COVID-19 leviku takistamiseks, arvesse liikuvaid töötajaid, sealhulgas piirialatöötajaid, näiteks mis puudutab tervishoidu ja ohutust, makse ja sotsiaalkindlustust ja koordineerimist. Liikmesriigid peaksid lubama liikuvatel ja piirialatöötajatel jätkata piiriületamist, kui seda peetakse vastavalt EU-OSHA tervishoiu- ja ohutusjuhistele ohutuks
  . Liikmesriigid peaksid ka vältima kehtivate reeglite kuritarvitamist ja tegelema teatavates piirkondades probleemse ajude äravoolu
  – mis kahjustab nende piirkondade arengut ja atraktiivsust –
  algpõhjustega, tehes seda muu hulgas asjakohaste regionaalarengu meetmete abil.
  Liikmesriigid peaksid edendama ja kasutama asjakohaseid Euroopa vahendeid, näiteks tööalase liikuvuse portaali EURES, ning suurendama piiriüleseid partnerlusi, et aidata liikuvaid töötajaid piirialadel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Õppijate ja töötajate
  liikuvust tuleks piisavalt toetada, et suurendada tööalast konkurentsivõimet ja oskusi ning kasutada täielikult ära Euroopa tööturu
  potentsiaal,
  tagades
  samal ajal
  õiglased tingimused kõigile, kes osalevad piiriüleses tegevuses,
  ning tugevdades
  riikide haldusasutuste
  halduskoostööd
  liikuvate töötajatega seotud küsimustes. Tuleks kõrvaldada liikuvusega seotud takistused, mis esinevad haridus- ja koolitusvaldkonnas, tööandja- ja personaalpensionide ülekandmisel ja kvalifikatsioonide tunnustamisel, ning lihtsustada kvalifikatsioonide tunnustamist. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et haldusmenetlused ei oleks tööleasumisel tarbetuks tõkkeks teistest liikmesriikidest pärit töötajatele, sealhulgas piiriülestele
  töötajatele
  . Liikmesriigid peaksid ka vältima kehtivate reeglite kuritarvitamist ja tegelema teatavates piirkondades probleemse ajude äravoolu algpõhjustega, tehes seda muu hulgas asjakohaste regionaalarengu meetmete abil.

Liikmesriigid peavad toetama tööjõu liikuvust kogu Euroopas, et luua töötajatele uusi töövõimalusi. Õppijate
  liikuvust tuleks
  õppe ajal
  piisavalt toetada
  ja selleks tuleks eelkõige tugevdada liikuvusprogrammi „Erasmus+“, mis võimaldab õppijatel omandada uut oskusteavet ja uusi oskusi. Töötajaid tuleks ühtlasi innustada selleks
  , et suurendada tööalast konkurentsivõimet ja oskusi ning kasutada täielikult ära Euroopa tööturu
  potentsiaali.
  Tagades õiglased tingimused kõigile, kes osalevad piiriüleses tegevuses,
  ja nende õigused, tuleks ühtlasi suurendada õiguste ülekantavust
  riikide haldusasutuste
  halduskoostöö kaudu
  liikuvate töötajatega seotud küsimustes. Tuleks kõrvaldada liikuvusega seotud takistused, mis esinevad haridus- ja koolitusvaldkonnas, tööandja- ja personaalpensionide ülekandmisel ja kvalifikatsioonide tunnustamisel, ning lihtsustada kvalifikatsioonide tunnustamist. Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et haldusmenetlused ei oleks tööleasumisel tarbetuks tõkkeks teistest liikmesriikidest pärit töötajatele, sealhulgas piiriülestele
  ja piirialatöötajatele. Liikmesriigid peaksid seadma eesmärgiks avalikud teenused digiteerida, et hõlbustada tööjõu õiglast liikuvust, eelkõige seoses sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimisega. On oluline, et liikmesriigid võtaksid selliste meetmete rakendamisel, nagu on piiride sulgemine COVID-19 leviku takistamiseks, arvesse liikuvaid töötajaid, sealhulgas piirialatöötajaid, näiteks mis puudutab tervishoidu ja ohutust, makse ja sotsiaalkindlustust ja koordineerimist. Liikmesriigid peaksid lubama liikuvatel ja piirialatöötajatel jätkata piiriületamist, kui seda peetakse vastavalt EU-OSHA tervishoiu- ja ohutusjuhistele ohutuks
  . Liikmesriigid peaksid ka vältima kehtivate reeglite kuritarvitamist ja tegelema teatavates piirkondades probleemse ajude äravoolu
  – mis kahjustab nende piirkondade arengut ja atraktiivsust –
  algpõhjustega, tehes seda muu hulgas asjakohaste regionaalarengu meetmete abil.
  Liikmesriigid peaksid edendama ja kasutama asjakohaseid Euroopa vahendeid, näiteks tööalase liikuvuse portaali EURES, ning suurendama piiriüleseid partnerlusi, et aidata liikuvaid töötajaid piirialadel.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele ning selleks, et muuta
  sotsiaaldialoog
  tulemuslikumaks ja parandada sotsiaalmajanduslikke tulemusi, peaksid liikmesriigid tagama sotsiaalpartnerite õigeaegse ja sisulise kaasamise tööhõive-, sotsiaal- ja asjakohasel juhul majandusreformide ning -poliitika kavandamisse ja rakendamisse, toetades muu hulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist. Liikmesriigid peaksid
  soodustama
  sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. Sotsiaalpartnereid tuleks kannustada pidama läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja sõlmima neid olulistes küsimustes, austades täielikult nende sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust. | Tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele ning selleks, et
  edendada sotsiaaldialoogi ja
  muuta
  see
  tulemuslikumaks ja
  tihedamaks ning
  parandada sotsiaalmajanduslikke tulemusi, peaksid liikmesriigid tagama sotsiaalpartnerite õigeaegse ja sisulise kaasamise tööhõive-, sotsiaal- ja asjakohasel juhul majandusreformide ning -poliitika kavandamisse ja rakendamisse, toetades muu hulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist. Liikmesriigid peaksid
  tugevdama ja edendama
  sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. Sotsiaalpartnereid tuleks kannustada pidama läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja sõlmima neid olulistes küsimustes, austades täielikult nende sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele ning selleks, et muuta
  sotsiaaldialoog
  tulemuslikumaks ja parandada sotsiaalmajanduslikke tulemusi, peaksid liikmesriigid tagama sotsiaalpartnerite õigeaegse ja sisulise kaasamise tööhõive-, sotsiaal- ja asjakohasel juhul majandusreformide ning -poliitika kavandamisse ja rakendamisse, toetades muu hulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist. Liikmesriigid peaksid
  soodustama
  sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. Sotsiaalpartnereid tuleks kannustada pidama läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja sõlmima neid olulistes küsimustes, austades täielikult nende sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust.

Tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele ning selleks, et
  edendada sotsiaaldialoogi ja
  muuta
  see
  tulemuslikumaks ja
  tihedamaks ning
  parandada sotsiaalmajanduslikke tulemusi, peaksid liikmesriigid tagama sotsiaalpartnerite õigeaegse ja sisulise kaasamise tööhõive-, sotsiaal- ja asjakohasel juhul majandusreformide ning -poliitika kavandamisse ja rakendamisse, toetades muu hulgas sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist. Liikmesriigid peaksid
  tugevdama ja edendama
  sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimisi. Sotsiaalpartnereid tuleks kannustada pidama läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja sõlmima neid olulistes küsimustes, austades täielikult nende sõltumatust ja kollektiivse tegutsemise õigust.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Asjakohasel juhul ja tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide kogemusi tööhõive- ja sotsiaalküsimustes. | Asjakohasel juhul ja tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide
  , sealhulgas kvaliteetsele tööle pääsemisel takistusi kogevaid rühmi esindavate organisatsioonide
  kogemusi tööhõive- ja sotsiaalküsimustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Asjakohasel juhul ja tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide kogemusi tööhõive- ja sotsiaalküsimustes.

Asjakohasel juhul ja tuginedes olemasolevatele riiklikele tavadele, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide
  , sealhulgas kvaliteetsele tööle pääsemisel takistusi kogevaid rühmi esindavate organisatsioonide
  kogemusi tööhõive- ja sotsiaalküsimustes.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tervislik ja ohutu töökoht on eluliselt tähtis, et võidelda viirustesse ja muudesse haigustesse nakatumise ja nende leviku ohu vastu. Liikmesriigid peaksid tagama, et tööandjad võtavad töötajate tervise ja ohutuse eest vastutuse ning annavad töötajatele ja nende esindajatele asjakohast teavet, viivad läbi riskihindamisi ja võtavad ennetusmeetmeid. See hõlmab surmaga lõppenud tööõnnetuste ja tööst põhjustatud vähktõve juhtumite arvu vähendamist nullini, töökeskkonnas ohtlike ainetega kokkupuute valdkonnas siduvate piirnormide kehtestamist ning töökeskkonna psühhosotsiaalsete riskide ja kutsehaiguste arvessevõtmist. Tööturgude toimimise parandamiseks peaksid liikmesriigid investeerima töötervishoidu ja -ohutusse ning tagama tööinspektsioonidele ning tervise ja ohutusega tegelevatele ametiühinguesindajatele piisava toe ja vahendid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Tervislik ja ohutu töökoht on eluliselt tähtis, et võidelda viirustesse ja muudesse haigustesse nakatumise ja nende leviku ohu vastu. Liikmesriigid peaksid tagama, et tööandjad võtavad töötajate tervise ja ohutuse eest vastutuse ning annavad töötajatele ja nende esindajatele asjakohast teavet, viivad läbi riskihindamisi ja võtavad ennetusmeetmeid. See hõlmab surmaga lõppenud tööõnnetuste ja tööst põhjustatud vähktõve juhtumite arvu vähendamist nullini, töökeskkonnas ohtlike ainetega kokkupuute valdkonnas siduvate piirnormide kehtestamist ning töökeskkonna psühhosotsiaalsete riskide ja kutsehaiguste arvessevõtmist. Tööturgude toimimise parandamiseks peaksid liikmesriigid investeerima töötervishoidu ja -ohutusse ning tagama tööinspektsioonidele ning tervise ja ohutusega tegelevatele ametiühinguesindajatele piisava toe ja vahendid.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu otsus

Lisa – suunis 7 – lõik 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et pakkuda sotsiaalkaitset liikuvatele töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes töötavad mõnes muus liikmesriigis. Sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamine peaks toetama Euroopa tööturu põhimõtteid, mis tagavad kestliku, universaalse ja piiriülese sotsiaalkaitse, millega hoitakse ära kaitsealaste lünkade teke ja tagatakse lõppkokkuvõttes ka tootlik tööjõud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et pakkuda sotsiaalkaitset liikuvatele töötajatele, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes töötavad mõnes muus liikmesriigis. Sotsiaalkaitsesüsteemide ajakohastamine peaks toetama Euroopa tööturu põhimõtteid, mis tagavad kestliku, universaalse ja piiriülese sotsiaalkaitse, millega hoitakse ära kaitsealaste lünkade teke ja tagatakse lõppkokkuvõttes ka tootlik tööjõud.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 7 – lõik 6 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid peaksid leevendama COVID-19 kriisi mõju tööturule ning toetama selleks töötajaid, kes on n-ö tehnilistel põhjustel ajutiselt töötud, kuna tööandja oli sunnitud teenuste osutamise peatama, ning toetama füüsilisest isikust ettevõtjaid ja väikeettevõtteid personali ja tegevuse säilitamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid leevendama COVID-19 kriisi mõju tööturule ning toetama selleks töötajaid, kes on n-ö tehnilistel põhjustel ajutiselt töötud, kuna tööandja oli sunnitud teenuste osutamise peatama, ning toetama füüsilisest isikust ettevõtjaid ja väikeettevõtteid personali ja tegevuse säilitamisel.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid edendama kõigile avatud kaasavat tööturgu, võttes tõhusad meetmed, millega võideldakse igasuguse diskrimineerimise vastu ja edendatakse tööturul alaesindatud rühmade võrdseid võimalusi, pöörates nõuetekohast tähelepanu piirkondlikule ja territoriaalsele mõõtmele. Nad peaksid tagama võrdse kohtlemise tööhõive, sotsiaalkaitse, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, hariduse ning kaupadele ja teenustele juurdepääsu vallas, vaatamata soole, rassile või etnilisele päritolule, usule või veendumustele, puudele, vanusele või seksuaalsele sättumusele. | Liikmesriigid peaksid
  tervikliku aktiivse kaasamise strateegia osana
  edendama
  sotsiaalõigusi ja
  kõigile avatud kaasavat tööturgu, võttes tõhusad meetmed, millega võideldakse igasuguse diskrimineerimise vastu ja edendatakse tööturul alaesindatud rühmade võrdseid võimalusi, pöörates nõuetekohast tähelepanu piirkondlikule ja territoriaalsele mõõtmele. Nad peaksid tagama
  samal töökohal tehtava sama töö eest võrdse tasu ja võrdsed õigused ning
  võrdse kohtlemise tööhõive, sotsiaalkaitse, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse
  , eluaseme
  , hariduse ning kaupadele ja teenustele juurdepääsu vallas, vaatamata soole, rassile või etnilisele päritolule
  , rahvusele
  , usule või veendumustele, puudele, vanusele või seksuaalsele sättumusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid edendama kõigile avatud kaasavat tööturgu, võttes tõhusad meetmed, millega võideldakse igasuguse diskrimineerimise vastu ja edendatakse tööturul alaesindatud rühmade võrdseid võimalusi, pöörates nõuetekohast tähelepanu piirkondlikule ja territoriaalsele mõõtmele. Nad peaksid tagama võrdse kohtlemise tööhõive, sotsiaalkaitse, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse, hariduse ning kaupadele ja teenustele juurdepääsu vallas, vaatamata soole, rassile või etnilisele päritolule, usule või veendumustele, puudele, vanusele või seksuaalsele sättumusele.

Liikmesriigid peaksid
  tervikliku aktiivse kaasamise strateegia osana
  edendama
  sotsiaalõigusi ja
  kõigile avatud kaasavat tööturgu, võttes tõhusad meetmed, millega võideldakse igasuguse diskrimineerimise vastu ja edendatakse tööturul alaesindatud rühmade võrdseid võimalusi, pöörates nõuetekohast tähelepanu piirkondlikule ja territoriaalsele mõõtmele. Nad peaksid tagama
  samal töökohal tehtava sama töö eest võrdse tasu ja võrdsed õigused ning
  võrdse kohtlemise tööhõive, sotsiaalkaitse, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse
  , eluaseme
  , hariduse ning kaupadele ja teenustele juurdepääsu vallas, vaatamata soole, rassile või etnilisele päritolule
  , rahvusele
  , usule või veendumustele, puudele, vanusele või seksuaalsele sättumusele.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid ajakohastama
  sotsiaalkaitsesüsteeme
  , et tagada piisav, tulemuslik, tõhus ja kestlik sotsiaalkaitse inimese kõigis eluetappides, ning edendama sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalset
  ülesliikuvust
  ,
  stimuleerima
  tööturul osalemist ning tegelema ebavõrdsuse probleemiga, sealhulgas maksu- ja toetussüsteemide ülesehituse kaudu. Kui täiendada üldisi lähenemisviise valikulistega, on sotsiaalkaitsesüsteemid tulemuslikumad
  . Sotsiaalkaitsesüsteemide nüüdisajastamisega peaks paranema juurdepääs sotsiaalkaitsele ning selle kvaliteet
  ,
  piisavus
  ja
  kestlikkus
  . | Liikmesriigid peaksid
  sotsiaalkaitsesüsteeme
  ajakohastama
  ja nendesse investeerima
  , et tagada
  kõigile
  piisav, tulemuslik, tõhus ja kestlik sotsiaalkaitse inimese kõigis eluetappides,
  võitlema vaesuse vastu
  ning edendama sotsiaalset kaasatust ja
  ülespoole suunatud
  sotsiaalset
  lähenemist
  ,
  toetama
  tööturul osalemist
  ja juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele
  ning tegelema ebavõrdsuse probleemiga, sealhulgas maksu- ja toetussüsteemide ülesehituse kaudu. Kui täiendada üldisi lähenemisviise valikulistega, on sotsiaalkaitsesüsteemid tulemuslikumad
  , mis toob kaasa parema juurdepääsu, kvaliteedi
  ,
  piisavuse
  ja
  kestlikkuse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid ajakohastama
  sotsiaalkaitsesüsteeme
  , et tagada piisav, tulemuslik, tõhus ja kestlik sotsiaalkaitse inimese kõigis eluetappides, ning edendama sotsiaalset kaasatust ja sotsiaalset
  ülesliikuvust
  ,
  stimuleerima
  tööturul osalemist ning tegelema ebavõrdsuse probleemiga, sealhulgas maksu- ja toetussüsteemide ülesehituse kaudu. Kui täiendada üldisi lähenemisviise valikulistega, on sotsiaalkaitsesüsteemid tulemuslikumad
  . Sotsiaalkaitsesüsteemide nüüdisajastamisega peaks paranema juurdepääs sotsiaalkaitsele ning selle kvaliteet
  ,
  piisavus
  ja
  kestlikkus
  .

Liikmesriigid peaksid
  sotsiaalkaitsesüsteeme
  ajakohastama
  ja nendesse investeerima
  , et tagada
  kõigile
  piisav, tulemuslik, tõhus ja kestlik sotsiaalkaitse inimese kõigis eluetappides,
  võitlema vaesuse vastu
  ning edendama sotsiaalset kaasatust ja
  ülespoole suunatud
  sotsiaalset
  lähenemist
  ,
  toetama
  tööturul osalemist
  ja juurdepääsu kvaliteetsetele töökohtadele
  ning tegelema ebavõrdsuse probleemiga, sealhulgas maksu- ja toetussüsteemide ülesehituse kaudu. Kui täiendada üldisi lähenemisviise valikulistega, on sotsiaalkaitsesüsteemid tulemuslikumad
  , mis toob kaasa parema juurdepääsu, kvaliteedi
  ,
  piisavuse
  ja
  kestlikkuse
  .

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid peaksid arendama ja lõimima aktiivse kaasamise kolme valdkonda: piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning juurdepääs kvaliteetsetele
  tugiteenustele
  , mis vastavad individuaalsetele vajadustele. Sotsiaalkaitsesüsteemidega tuleks tagada kõigi piisavate vahenditeta isikute piisav miinimumsissetulekutoetus ning edendada sotsiaalset kaasamist,
  innustades inimesi aktiivselt osalema
  tööturul ja ühiskonnas, tehes seda muu hulgas eesmärgipäraste sotsiaalteenuste kaudu. | Liikmesriigid peaksid arendama ja lõimima aktiivse kaasamise kolme valdkonda: piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning juurdepääs kvaliteetsetele
  teenustele
  , mis vastavad individuaalsetele vajadustele. Sotsiaalkaitsesüsteemidega tuleks tagada kõigi piisavate vahenditeta isikute piisav miinimumsissetulekutoetus ning edendada sotsiaalset kaasamist,
  toetades inimeste aktiivset osalemist
  tööturul ja ühiskonnas, tehes seda muu hulgas eesmärgipäraste sotsiaalteenuste kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peaksid arendama ja lõimima aktiivse kaasamise kolme valdkonda: piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning juurdepääs kvaliteetsetele
  tugiteenustele
  , mis vastavad individuaalsetele vajadustele. Sotsiaalkaitsesüsteemidega tuleks tagada kõigi piisavate vahenditeta isikute piisav miinimumsissetulekutoetus ning edendada sotsiaalset kaasamist,
  innustades inimesi aktiivselt osalema
  tööturul ja ühiskonnas, tehes seda muu hulgas eesmärgipäraste sotsiaalteenuste kaudu.

Liikmesriigid peaksid arendama ja lõimima aktiivse kaasamise kolme valdkonda: piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning juurdepääs kvaliteetsetele
  teenustele
  , mis vastavad individuaalsetele vajadustele. Sotsiaalkaitsesüsteemidega tuleks tagada kõigi piisavate vahenditeta isikute piisav miinimumsissetulekutoetus ning edendada sotsiaalset kaasamist,
  toetades inimeste aktiivset osalemist
  tööturul ja ühiskonnas, tehes seda muu hulgas eesmärgipäraste sotsiaalteenuste kaudu.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Et tagada võrdsed võimalused
  , on
  oluline juurdepääs sellistele taskukohastele
  ,
  kättesaadavatele ja kvaliteetsetele teenustele nagu alusharidus
  ja
  lapsehoid
  ,
  koolipäevajärgne lapsehoid
  ,
  haridus-
  ,
  koolitus-
  ,
  eluaseme-
  ja
  tervishoiuteenused ning pikaajaline hooldus
  . Erilist tähelepanu
  tuleks
  pöörata
  võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse
  ,
  sealhulgas palgavaesuse ja
  laste vaesuse vastu. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil
  , ka lastel,
  oleks juurdepääs
  põhiteenustele
  . Seda vajavatele või haavatavas olukorras isikutele peaksid liikmesriigid tagama juurdepääsu piisavale sotsiaaleluasemele või eluasemetoetusele. Nende teenuste puhul tuleks võtta arvesse
  puudega
  inimeste erivajadusi, sealhulgas juurdepääsetavust.
  Eraldi
  tuleks võidelda kodutusega. | Võttes arvesse vaesuse endiselt murettekitavat taset
  ,
  mis
  on
  oluliselt kõrgem kui 2010. aastal strateegias „Euroopa 2020“ seatud vaesuse vähendamise eesmärk, ning COVID-19 kriisi mõju
  ,
  tuleks teha rohkem jõupingutusi, et võidelda vaesuse
  ja
  sotsiaalse tõrjutuse vastu
  ,
  võttes vastu horisontaalsed strateegiad ja keskendudes eriti palgavaesusele
  ,
  lastele
  ,
  eakatele inimestele
  ,
  üksikvanematele
  ja
  eriti üksikemadele, etnilistele vähemustele, rändajatele, puuetega inimestele ja kodututele
  .
  Samal ajal tuleks
  erilist tähelepanu pöörata
  COVID-19 kriisi võimalikule mõjule teistele rühmadele
  ,
  nagu ebakindlas töösuhtes olevad inimesed või äsja töötuks jäänud inimesed. Seoses lastesse investeerimisega peaksid liikmesriigid võtma vastu lastegarantii
  laste vaesuse vastu
  võitlemiseks ja laste heaolu edendamiseks, aidates sellega kaasa laste võrdse juurdepääsu tagamisele tasuta tervishoiule, tasuta haridusele, tasuta lapsehoiule, inimväärsele eluasemele ja piisavale toitumisele
  . Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil oleks juurdepääs
  kvaliteetsetele teenustele
  . Seda vajavatele või haavatavas olukorras isikutele peaksid liikmesriigid tagama juurdepääsu piisavale sotsiaaleluasemele või eluasemetoetusele
  , investeeringud eluasemesse, mis on liikumispuudega inimestele juurdepääsetavad, võtma meetmeid õiglase ülemineku tagamiseks seoses olemasolevate elamute energiatõhususe parandamisega ja energiaostuvõimetuse probleemi õigeks lahendamiseks Euroopa rohelise kokkuleppe raames, ning tagama piisavad teenused kodututele. Liikmesriigid peaksid tegelema üha suureneva väljatõstmiste probleemiga
  . Nende teenuste puhul tuleks võtta arvesse
  puuetega
  inimeste erivajadusi, sealhulgas juurdepääsetavust.
  Otsustavalt
  tuleks võidelda kodutusega
  , seades esikohale eluaseme tagamise
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Et tagada võrdsed võimalused
  , on
  oluline juurdepääs sellistele taskukohastele
  ,
  kättesaadavatele ja kvaliteetsetele teenustele nagu alusharidus
  ja
  lapsehoid
  ,
  koolipäevajärgne lapsehoid
  ,
  haridus-
  ,
  koolitus-
  ,
  eluaseme-
  ja
  tervishoiuteenused ning pikaajaline hooldus
  . Erilist tähelepanu
  tuleks
  pöörata
  võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse
  ,
  sealhulgas palgavaesuse ja
  laste vaesuse vastu. Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil
  , ka lastel,
  oleks juurdepääs
  põhiteenustele
  . Seda vajavatele või haavatavas olukorras isikutele peaksid liikmesriigid tagama juurdepääsu piisavale sotsiaaleluasemele või eluasemetoetusele. Nende teenuste puhul tuleks võtta arvesse
  puudega
  inimeste erivajadusi, sealhulgas juurdepääsetavust.
  Eraldi
  tuleks võidelda kodutusega.

Võttes arvesse vaesuse endiselt murettekitavat taset
  ,
  mis
  on
  oluliselt kõrgem kui 2010. aastal strateegias „Euroopa 2020“ seatud vaesuse vähendamise eesmärk, ning COVID-19 kriisi mõju
  ,
  tuleks teha rohkem jõupingutusi, et võidelda vaesuse
  ja
  sotsiaalse tõrjutuse vastu
  ,
  võttes vastu horisontaalsed strateegiad ja keskendudes eriti palgavaesusele
  ,
  lastele
  ,
  eakatele inimestele
  ,
  üksikvanematele
  ja
  eriti üksikemadele, etnilistele vähemustele, rändajatele, puuetega inimestele ja kodututele
  .
  Samal ajal tuleks
  erilist tähelepanu pöörata
  COVID-19 kriisi võimalikule mõjule teistele rühmadele
  ,
  nagu ebakindlas töösuhtes olevad inimesed või äsja töötuks jäänud inimesed. Seoses lastesse investeerimisega peaksid liikmesriigid võtma vastu lastegarantii
  laste vaesuse vastu
  võitlemiseks ja laste heaolu edendamiseks, aidates sellega kaasa laste võrdse juurdepääsu tagamisele tasuta tervishoiule, tasuta haridusele, tasuta lapsehoiule, inimväärsele eluasemele ja piisavale toitumisele
  . Liikmesriigid peaksid tagama, et kõigil oleks juurdepääs
  kvaliteetsetele teenustele
  . Seda vajavatele või haavatavas olukorras isikutele peaksid liikmesriigid tagama juurdepääsu piisavale sotsiaaleluasemele või eluasemetoetusele
  , investeeringud eluasemesse, mis on liikumispuudega inimestele juurdepääsetavad, võtma meetmeid õiglase ülemineku tagamiseks seoses olemasolevate elamute energiatõhususe parandamisega ja energiaostuvõimetuse probleemi õigeks lahendamiseks Euroopa rohelise kokkuleppe raames, ning tagama piisavad teenused kodututele. Liikmesriigid peaksid tegelema üha suureneva väljatõstmiste probleemiga
  . Nende teenuste puhul tuleks võtta arvesse
  puuetega
  inimeste erivajadusi, sealhulgas juurdepääsetavust.
  Otsustavalt
  tuleks võidelda kodutusega
  , seades esikohale eluaseme tagamise
  .

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid
  peaksid tagama
  õigeaegse
  juurdepääsu taskukohastele
  ja kvaliteetsetele
  ennetavatele ja
  aktiivraviteenustele
  ning
  pikaajalise hoolduse teenustele, tagades samal ajal nende kestlikkuse pikas perspektiivis
  . | COVID-19 kriis näitab, et vaja on rohkem avaliku sektori investeeringuid, et tagada hea väljaõppega töötajate piisav arv ja tervishoiuteenuste kättesaadavus kõigile, sealhulgas haavatavatele rühmadele. Seepärast
  peaksid
  liikmesriigid
  tagama
  üldise
  juurdepääsu taskukohastele
  riiklikele
  ennetavatele ja
  raviteenustele
  ning
  pikaajalisele kõrge ja kestliku kvaliteediga hooldusele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid
  peaksid tagama
  õigeaegse
  juurdepääsu taskukohastele
  ja kvaliteetsetele
  ennetavatele ja
  aktiivraviteenustele
  ning
  pikaajalise hoolduse teenustele, tagades samal ajal nende kestlikkuse pikas perspektiivis
  .

COVID-19 kriis näitab, et vaja on rohkem avaliku sektori investeeringuid, et tagada hea väljaõppega töötajate piisav arv ja tervishoiuteenuste kättesaadavus kõigile, sealhulgas haavatavatele rühmadele. Seepärast
  peaksid
  liikmesriigid
  tagama
  üldise
  juurdepääsu taskukohastele
  riiklikele
  ennetavatele ja
  raviteenustele
  ning
  pikaajalisele kõrge ja kestliku kvaliteediga hooldusele
  .

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid peavad kaitsma eakate tervist, tagades neile vajaliku haiglaravi ja vajalikud tervishoiuteenused ning vältides vanusepõhist diskrimineerimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid peavad kaitsma eakate tervist, tagades neile vajaliku haiglaravi ja vajalikud tervishoiuteenused ning vältides vanusepõhist diskrimineerimist.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – suunis 8 – lõik 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pikenevat eluiga ja demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid tagama töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pensionisüsteemide piisavuse ja kestlikkuse, pakkudes naistele ja meestele võrdseid võimalusi omandada
  pensioniõigusi, sealhulgas täiendavate kavade kaudu
  , et tagada
  piisav sissetulek
  . Pensionireforme tuleks toetada meetmetega,
  millega pikendatakse tööelu
  ,
  näiteks tõstes tegelikku pensioniiga
  , ning
  neid reforme
  tuleks
  käsitleda aktiivsena vananemise strateegiate raamistikus
  . Liikmesriigid peaksid alustama sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmadega konstruktiivset dialoogi ning võimaldama reformide tegemist etapiviisiliselt. | Pikenevat eluiga ja demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid tagama töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pensionisüsteemide piisavuse ja kestlikkuse, pakkudes naistele ja meestele võrdseid võimalusi omandada
  riiklikus või tööandjapensioni skeemis pensioniõigusi
  , et tagada
  inimväärne pension, mis on vaesuspiirist kõrgemal
  . Pensionireforme tuleks toetada
  aktiivsena vananemisel põhinevate
  meetmetega,
  optimeerides igas vanuses töötajate võimalusi töötada kvaliteetsetes
  ,
  tootlikes ja tervislikes tingimustes kuni ametliku pensionieani
  ,
  austades samas eakate kodanike otsust kas jääda kauemaks majanduslikult aktiivseks või tööturul mitte enam osaleda. Tööjõu demograafia, töötervishoiu ja -ohutuse, oskuste ja pädevuste juhtimise, tervisliku ja produktiivse tööelu korralduse
  ning
  põlvkondadevahelise lähenemise valdkonnas
  tuleks
  kindlaks määrata konkreetsed meetmed. See soodustaks nii noorte tööhõivet kui ka pensionieelset üleminekut ning teadmiste ja kogemuste edasiandmist ühelt põlvkonnalt teisele
  . Liikmesriigid peaksid alustama sotsiaalpartnerite
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide
  ja muude asjaomaste sidusrühmadega konstruktiivset dialoogi
  , sealhulgas otsest dialoogi eakate vaesuse ja tõrjutuse üle,
  ning võimaldama reformide tegemist etapiviisiliselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Pikenevat eluiga ja demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid tagama töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pensionisüsteemide piisavuse ja kestlikkuse, pakkudes naistele ja meestele võrdseid võimalusi omandada
  pensioniõigusi, sealhulgas täiendavate kavade kaudu
  , et tagada
  piisav sissetulek
  . Pensionireforme tuleks toetada meetmetega,
  millega pikendatakse tööelu
  ,
  näiteks tõstes tegelikku pensioniiga
  , ning
  neid reforme
  tuleks
  käsitleda aktiivsena vananemise strateegiate raamistikus
  . Liikmesriigid peaksid alustama sotsiaalpartnerite ja muude asjaomaste sidusrühmadega konstruktiivset dialoogi ning võimaldama reformide tegemist etapiviisiliselt.

Pikenevat eluiga ja demograafilisi muutusi arvestades peaksid liikmesriigid tagama töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pensionisüsteemide piisavuse ja kestlikkuse, pakkudes naistele ja meestele võrdseid võimalusi omandada
  riiklikus või tööandjapensioni skeemis pensioniõigusi
  , et tagada
  inimväärne pension, mis on vaesuspiirist kõrgemal
  . Pensionireforme tuleks toetada
  aktiivsena vananemisel põhinevate
  meetmetega,
  optimeerides igas vanuses töötajate võimalusi töötada kvaliteetsetes
  ,
  tootlikes ja tervislikes tingimustes kuni ametliku pensionieani
  ,
  austades samas eakate kodanike otsust kas jääda kauemaks majanduslikult aktiivseks või tööturul mitte enam osaleda. Tööjõu demograafia, töötervishoiu ja -ohutuse, oskuste ja pädevuste juhtimise, tervisliku ja produktiivse tööelu korralduse
  ning
  põlvkondadevahelise lähenemise valdkonnas
  tuleks
  kindlaks määrata konkreetsed meetmed. See soodustaks nii noorte tööhõivet kui ka pensionieelset üleminekut ning teadmiste ja kogemuste edasiandmist ühelt põlvkonnalt teisele
  . Liikmesriigid peaksid alustama sotsiaalpartnerite
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide
  ja muude asjaomaste sidusrühmadega konstruktiivset dialoogi
  , sealhulgas otsest dialoogi eakate vaesuse ja tõrjutuse üle,
  ning võimaldama reformide tegemist etapiviisiliselt.

---

(5)  Nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitus (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (ELT L 192, 18.7.2015, lk 27).

(5)  Nõukogu 14. juuli 2015. aasta soovitus (EL) 2015/1184 liikmesriikide ja Euroopa Liidu majanduspoliitika üldsuuniste kohta (ELT L 192, 18.7.2015, lk 27).

(6)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(7)  ELT C 67, 20.2.2016, lk 1.

(8)  ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

(9)  ELT C 153, 2.5.2018, lk 1.

(10)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1.

(11)  ELT C 189, 5.6.2019, lk 4.

(12)  ELT C 387, 15.11.2019, lk 1.

(6)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(7)  ELT C 67, 20.2.2016, lk 1.

(8)  ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

(9)  ELT C 153, 2.5.2018, lk 1.

(10)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1.

(11)  ELT C 189, 5.6.2019, lk 4.

(12)  ELT C 387, 15.11.2019, lk 1.

(13)  ÜRO resolutsioon A/RES/70/1.

(13)  ÜRO resolutsioon A/RES/70/1.

(14)  ELT C 428, 13.12.2017, lk 10.

(14)  ELT C 428, 13.12.2017, lk 10.

(15)  

  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(1a)  
  COM(2012)0614.

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (ELT L 122, 16.5.2009, lk 28).

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/161

---

P9_TA(2020)0195

Paranduseelarve projekt nr 5: pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade toetamise jätkamine Jordaanias, Liibanonis ja Türgis seoses Süüria kriisiga

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve paranduseelarve projekti nr 5/2020 kohta – pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade toetamise jätkamine Jordaanias, Liibanonis ja Türgis seoses Süüria kriisiga (09060/2020 – C9-0189/2020 – 2020/2092(BUD))

(2021/C 371/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (1), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 27. novembril 2019. aastal (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 27. novembril 2019. aastal (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2020, mille komisjon võttis vastu 3. juunil 2020. aastal (COM(2020)0421), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2020, mille komisjon võttis vastu 3. juunil 2020. aastal (COM(2020)0421),

| — | võttes arvesse 24. juunil 2020. aastal vastu võetud ja järgmisel päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2020 kohta (09060/2020 – C9-0189/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. juunil 2020. aastal vastu võetud ja järgmisel päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2020 kohta (09060/2020 – C9-0189/2020),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 94 ja 96,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0127/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0127/2020),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 5/2020 eesmärk on jätkata pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade toetamist seoses Süüria kriisiga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 5/2020 eesmärk on jätkata pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade toetamist seoses Süüria kriisiga;

| B. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku eraldada 100 miljonit eurot uute kulukohustuste ja maksete assigneeringutena, et rahastada Jordaanias ja Liibanonis projekte sellistes valdkondades nagu hariduse kättesaadavus, elatusallikate toetamine, tervishoiu-, kanalisatsiooni-, vee- ja jäätmekäitlusteenuste pakkumine ning sotsiaalkaitse tagamine vastuvõtvatele kogukondadele ja pagulastele (kes on Süüria enda pagulased ja Süüriast saabunud Palestiina pagulased); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku eraldada 100 miljonit eurot uute kulukohustuste ja maksete assigneeringutena, et rahastada Jordaanias ja Liibanonis projekte sellistes valdkondades nagu hariduse kättesaadavus, elatusallikate toetamine, tervishoiu-, kanalisatsiooni-, vee- ja jäätmekäitlusteenuste pakkumine ning sotsiaalkaitse tagamine vastuvõtvatele kogukondadele ja pagulastele (kes on Süüria enda pagulased ja Süüriast saabunud Palestiina pagulased);

| C. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku eraldada 485 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena, et rahastada kahe peamise liidu humanitaarabimeetme – hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu (ESSN) ja tingimuslike haridusotstarbeliste sularahaülekannete (CCTE) – jätkamist Türgis, ning eraldada 68 miljonit eurot maksete assigneeringutena, et katta CCTE raames 2020. aastal tehtavad eelmaksed; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku eraldada 485 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena, et rahastada kahe peamise liidu humanitaarabimeetme – hädaolukorra sotsiaalse turvavõrgu (ESSN) ja tingimuslike haridusotstarbeliste sularahaülekannete (CCTE) – jätkamist Türgis, ning eraldada 68 miljonit eurot maksete assigneeringutena, et katta CCTE raames 2020. aastal tehtavad eelmaksed;

| D. | arvestades, et ESSN teeb igakuiseid rahaülekandeid umbes 1,7 miljonile pagulasele ja programmil saab raha otsa hiljemalt 2021. aasta märtsis, arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku eraldada 400 miljonit eurot selle pikendamiseks 2021. aasta lõpuni, ning arvestades, et paljude keeruliste küsimuste lahendamiseks, nagu sihtrühma kindlaksmääramise kriteeriumide läbivaatamine ja strateegiline üleminek arengu programmitööle, tuleb aegsasti konsulteerida ja koordineerida tegevust Türgi ametiasutuste ja rakenduspartneritega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ESSN teeb igakuiseid rahaülekandeid umbes 1,7 miljonile pagulasele ja programmil saab raha otsa hiljemalt 2021. aasta märtsis, arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku eraldada 400 miljonit eurot selle pikendamiseks 2021. aasta lõpuni, ning arvestades, et paljude keeruliste küsimuste lahendamiseks, nagu sihtrühma kindlaksmääramise kriteeriumide läbivaatamine ja strateegiline üleminek arengu programmitööle, tuleb aegsasti konsulteerida ja koordineerida tegevust Türgi ametiasutuste ja rakenduspartneritega;

| E. | arvestades, et CCTE annab raha pagulasperedele, kus lapsed ei tööta, vaid käivad koolis, arvestades, et senine leping lõpeb 2020. aasta oktoobris, ning arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku eraldada 85 miljonit eurot, et programm saaks kesta veel ühe aasta kuni 2021. aasta detsembri lõpuni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et CCTE annab raha pagulasperedele, kus lapsed ei tööta, vaid käivad koolis, arvestades, et senine leping lõpeb 2020. aasta oktoobris, ning arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku eraldada 85 miljonit eurot, et programm saaks kesta veel ühe aasta kuni 2021. aasta detsembri lõpuni;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 5/2020, millega kavatsetakse eraldada 100 miljonit eurot kulukohustuste ja maksete assigneeringutena, et toetada pagulaste ja vastuvõtvate kogukondade kerksust Jordaanias ja Liibanonis, ning 485 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 68 miljonit eurot maksete assigneeringutena, et tagada Türgis pagulastele antava kiireloomulise humanitaarabi jätkumine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 5/2020 kohta heaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 5/2020 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(2)  ELT L 57, 27.2.2020.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/163 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/163

---

P9_TA(2020)0196

Ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmine 2020. aastal, et jätkata humanitaarabi andmist Türgis asuvatele pagulastele

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2020. aastal, et jätkata Türgis pagulastele humanitaarabi andmist (COM(2020)0422) – C9-0162/2020 – 2020/2094(BUD))

(2021/C 371/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0422 – C9-0162/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0422 – C9-0162/2020),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 14,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 27. novembril 2019. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 27. novembril 2019. aastal (3),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2020, mille komisjon võttis vastu 3. juunil 2020. aastal (COM(2020)0421), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2020, mille komisjon võttis vastu 3. juunil 2020. aastal (COM(2020)0421),

| — | võttes arvesse 24. juunil 2020. aastal vastu võetud ja järgmisel päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2020 kohta (09060/2020 – C9-0189/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 24. juunil 2020. aastal vastu võetud ja järgmisel päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2020 kohta (09060/2020 – C9-0189/2020),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0125/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0125/2020),

| A. | arvestades, et nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikliga 13 on loodud ettenägemata kulude varu, mille suurus on kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikliga 13 on loodud ettenägemata kulude varu, mille suurus on kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust,

| B. | arvestades, et komisjon on teinud seoses Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve paranduseelarve projektis nr 5 sisalduva rahastamisega ettepaneku võtta kasutusele ettenägemata kulude varu, et rahuldada kiireloomuline vajadus anda Türgis viibivatele pagulastele humanitaarabi, suurendades liidu 2020. aasta üldeelarve kulukohustuste assigneeringuid üle mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 ülemmäära; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on teinud seoses Euroopa Liidu 2020. aasta üldeelarve paranduseelarve projektis nr 5 sisalduva rahastamisega ettepaneku võtta kasutusele ettenägemata kulude varu, et rahuldada kiireloomuline vajadus anda Türgis viibivatele pagulastele humanitaarabi, suurendades liidu 2020. aasta üldeelarve kulukohustuste assigneeringuid üle mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 ülemmäära;

| 1. | nõustub ettenägemata kulude varu kasutuselevõtmisega summas 481 572 239 eurot kulukohustuste assigneeringutena üle mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) ülemmäära; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(3)  ELT L 57, 27.2.2020.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

ettenägematute kulude varu kasutuselevõtmise kohta 2020. aastal, et jätkata Türgis pagulastele humanitaarabi andmist

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2020/1268).

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/165 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/165

---

P9_TA(2020)0202

Üleminekusätted COVID-19 kriisi mõjuga toimetulekuks (määruse (EL) 2016/1628 muutmine) ***I

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määruse (EL) 2016/1628 üleminekusätteid, et võimaldada toime tulla COVID-19 kriisi mõjuga (COM(2020)0233 – C9-0161/2020 – 2020/0113(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 371/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0233), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0233),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 24, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0161/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 24, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0161/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuni 2020. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. juuni 2020. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. juuni 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldmata.

---

P9_TC1-COD(2020)0113

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., millega muudetakse määruse (EL) 2016/1628 üleminekusätteid, et võimaldada toime tulla COVID-19 kriisi mõjuga

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2020/1040) lõplikule kujule).

---

| 15.9.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 371/166 |
| --- | --- | --- | --- |

15.9.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 371/166

---

P9_TA(2020)0203

Kliiniliste uuringute tegemine geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või neist koosnevate inimravimitega, mis on ette nähtud koroonaviirushaiguse raviks või ennetamiseks, ning nende ravimite tarnimine

Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb kliiniliste uuringute tegemist geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või neist koosnevate inimravimitega, mis on ette nähtud koroonaviirushaiguse (COVID-19) raviks või ennetamiseks, ning nende ravimite tarnimist (COM(2020)0261 – C9-0185/2020 – 2020/0128(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2021/C 371/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0261), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2020)0261),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0185/2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artiklit 114 ja artikli 168 lõike 4 punkti c, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0185/2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava nõukogu esindaja poolt 3. juuli 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava nõukogu esindaja poolt 3. juuli 2020. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 163,

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2020)0128

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 10. juulil 2020. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2020/..., mis käsitleb kliiniliste uuringute tegemist geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate või neist koosnevate inimravimitega, mis on ette nähtud koroonaviirushaiguse (COVID-19) raviks või ennetamiseks, ning nende ravimite tarnimist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2020/1043) lõplikule kujule).

---