# Europeiska unionens C 374/16 s

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 374 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 64 årgången16 september 2021 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 374

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

64 årgången16 september 2021

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 562:a plenarsession – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021 |
| 2021/C 374/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Intermodala transporter och multimodal logistik – att göra transportslagen kompletterande när transporterna miljöanpassas (yttrande på eget initiativ) | 1 |
| 2021/C 374/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att utnyttja digitaliseringens ekonomiska och sociala möjligheter och förbättra den digitala omvandlingen av ekonomin, särskilt de små och medelstora företagen, med fokus på människocentrerad artificiell intelligens och data (förberedande yttrande) | 6 |
| 2021/C 374/03 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vidareutveckling av en inkluderande, säker och tillförlitlig digitalisering för alla (förberedande yttrande) | 11 |
| 2021/C 374/04 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vuxenutbildning (förberedande yttrande på begäran av det slovenska rådsordförandeskapet) | 16 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 562:a plenarsession – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

2021/C 374/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Intermodala transporter och multimodal logistik – att göra transportslagen kompletterande när transporterna miljöanpassas (yttrande på eget initiativ)

1

2021/C 374/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att utnyttja digitaliseringens ekonomiska och sociala möjligheter och förbättra den digitala omvandlingen av ekonomin, särskilt de små och medelstora företagen, med fokus på människocentrerad artificiell intelligens och data (förberedande yttrande)

6

2021/C 374/03

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vidareutveckling av en inkluderande, säker och tillförlitlig digitalisering för alla (förberedande yttrande)

11

2021/C 374/04

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vuxenutbildning (förberedande yttrande på begäran av det slovenska rådsordförandeskapet)

16

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 562:a plenarsession – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021 |
| 2021/C 374/05 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet [COM(2021) 118 final] | 22 |
| 2021/C 374/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om roaming i allmänna mobilnät i unionen (omarbetning) (COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD)) | 28 |
| 2021/C 374/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om en ny finansieringsstrategi för att finansiera NextGenerationEU (COM(2021) 250 final) | 33 |
| 2021/C 374/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021) 102 final) | 38 |
| 2021/C 374/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021) 101 final) | 50 |
| 2021/C 374/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets rekommendation om inrättande av en europeisk barngaranti (COM(2021) 137 final) – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021) 142 final) | 58 |
| 2021/C 374/11 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri [COM(2021) 70 final] | 66 |
| 2021/C 374/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021) 66 final) | 73 |
| 2021/C 374/13 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet [JOIN(2021) 2 final] | 79 |
| 2021/C 374/14 | Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning [COM(2021) 82 final] | 84 |

III   Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 562:a plenarsession – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

2021/C 374/05

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet [COM(2021) 118 final]

[COM(2021) 118 final]

22

2021/C 374/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om roaming i allmänna mobilnät i unionen (omarbetning) (COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

(COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

28

2021/C 374/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om en ny finansieringsstrategi för att finansiera NextGenerationEU (COM(2021) 250 final)

(COM(2021) 250 final)

33

2021/C 374/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021) 102 final)

(COM(2021) 102 final)

38

2021/C 374/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021) 101 final)

(COM(2021) 101 final)

50

2021/C 374/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets rekommendation om inrättande av en europeisk barngaranti (COM(2021) 137 final) – Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021) 142 final)

(COM(2021) 137 final)

(COM(2021) 142 final)

58

2021/C 374/11

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri [COM(2021) 70 final]

[COM(2021) 70 final]

66

2021/C 374/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021) 66 final)

(COM(2021) 66 final)

73

2021/C 374/13

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet [JOIN(2021) 2 final]

[JOIN(2021) 2 final]

79

2021/C 374/14

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning [COM(2021) 82 final]

[COM(2021) 82 final]

84

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 562:a plenarsession – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Intermodala transporter och multimodal logistik – att göra transportslagen kompletterande när transporterna miljöanpassas

(yttrande på eget initiativ)

(2021/C 374/01)

Föredragande:
  Stefan BACK

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 25.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 32.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig sektion | Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av sektionen | 24.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 7.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 230/0/6 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

25.3.2021

Rättslig grund

Artikel 32.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig sektion

Transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av sektionen

24.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

7.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

230/0/6

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | En långsiktigt genomförbar lösning för att utveckla effektiv och hållbar multimodal transport och logistik kan enbart uppnås genom att man tar itu med de problem som gör multimodala transporter dyrare, långsammare och mindre tillförlitliga än framför allt unimodala vägtransporter. Den kan inte bygga på finansiella incitament eller regleringsstöd. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Detta slags tillvägagångssätt skulle också vara resurseffektivt ur regleringssynpunkt, eftersom inget särskilt regelverk skulle behövas. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | För att förbättra den multimodala trafiken rekommenderar EESK också, utöver teknisk innovation och lösning av konkurrenskraftsproblemen, en fullständig internalisering av de externa kostnaderna för alla transportslag för att skapa lika villkor. EESK efterlyser seriösa åtgärder för att säkra och/eller nylansera ett europeiskt system för enstaka vagnslast, sammankoppling av strategisk infrastruktur (t.ex. hamnar) med järnvägslösningar, investeringar i industrispår och stora logistikföretags deltagande i en trafikomställning av deras flöden. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | För att sörja för rättvis konkurrens mellan transportslagen rekommenderar EESK ett socialt föredömligt beteende av alla transportslag för att säkerställa transporttjänster av hög kvalitet, arbetstillfällen av hög kvalitet och goda sociala villkor i syfte att uppnå lika villkor för alla marknadsaktörer. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Dagens problem med multimodala transporter är – utöver merkostnader till följd av omlastning och ytterligare transaktionskostnader – nackdelar såsom långa leveranstider, komplexitet, högre risk och lägre tillförlitlighet, som gör det svårare för multimodalitet att slå igenom. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Det behövs därför åtgärder för att göra multimodala godstransporter konkurrenskraftiga i sig och uppnå effektiva och sömlösa multimodala godstransportflöden till samma kostnad som unimodala transporter. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Järnvägen måste också anpassas bättre till en öppen marknad, och man måste åtgärda problem med bristande punktlighet, tillförlitlighet, förutsägbarhet och flexibilitet, som har en negativ inverkan på multimodala lösningar som omfattar järnväg. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | När det gäller transporter på inre vattenvägar verkar det behövas förbättringar i fråga om gränsöverskridande transportkapacitet. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Lämplig terminalinfrastruktur är nyckeln till framgångsrik intermodalitet. Ur resurseffektivitetssynpunkt skulle det också vara bra om medlemsstaterna enades om att samarbeta om planeringen av terminalinfrastruktur i gränsregioner. Avståndet mellan terminaler bör anpassas till efterfrågan, nätets täthet och andra lokala förhållanden. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | När det gäller offentlig skuldsättning rekommenderar EESK att offentliga investeringar i intermodal infrastruktur undantas från bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten efter covid-19-krisen. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | För en välfungerande multimodalitet är det viktigt att bestämmelserna om t.ex. hantering av farligt gods mellan olika transportslag är samstämmiga och att man löser andra regleringsmässiga och praktiska problem som kan orsaka svårigheter i gränssnittet mellan transportslag eller vid transporter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Fler av de problem som hämmar intermodala transporter skulle kunna lösas med hjälp av smarta digitala lösningar såsom spårningsmöjligheter och andra digitala lösningar som underlättar en ändamålsenlig hantering av multimodala transportflöden. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1056 (1) om elektronisk godstransportinformation kommer att underlätta utbytet av föreskriven information mellan aktörer och myndigheter på digitala plattformar från och med augusti 2024 och förbättra det intermodala transportflödet. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK uppmanar kommissionen att beakta ovanstående förslag när den utarbetar sin kommande översyn av regelverket för intermodala transporter och ge multimodala transporter möjlighet att spela sin fulla roll i transportsystemet, utan särskilda stödåtgärder. |
| --- | --- |

1.14

2.   Bakgrund

| 2.1 | I kommissionens meddelande ”Strategi för hållbar och smart mobilitet” (COM(2020) 789 – nedan kallad strategin) påpekas att ”[f]ör att stödja grönare godstrafik i Europa behöver det nuvarande ramverket för intermodal transport en omfattande modernisering och måste göras om till ett effektivt verktyg”. Man betonar särskilt behovet av att se över regelverket, bl.a. rådets direktiv 92/106/EEG (2) om kombinerad transport (nedan kallat direktivet) och möjligheten att införa ekonomiska incitament för både verksamhet och infrastruktur. Incitamenten bör baseras på utsläppsövervakning. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kärnan i strategin för hållbar och smart mobilitet är en minskning av växthusgasutsläppen med 90 % till 2050. Multimodala transporter spelar en viktig roll i strategin, som syftar till att säkerställa miljöoptimerad samverkan mellan olika transportslag, bl.a. genom att minska dominansen av godstransporter på väg. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I strategin framhålls också vikten av multimodal logistik, även i stadsområden. Behovet av effektiv planering för att undvika tomkörningar understryks och det betonas att frakt måste ingå i planeringen av mobilitet i städerna. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Strategin belyser också problemet med brist på omlastningsinfrastruktur, bl.a. multimodala terminaler i inlandet, och behovet av att förbättra omlastningstekniken, inklusive multimodalt uppgiftsutbyte samt smarta trafikledningssystem inom alla transportslag. Kommissionen har för avsikt att göra finansiering tillgänglig och inrikta politiken, bl.a. för forskning och innovation, på att ta itu med dessa frågor. Reglerna för statligt stöd till järnvägen kan också vara användbara i detta avseende. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I den handlingsplan som åtföljer strategin planerar kommissionen att göra en översyn av regelverket för intermodala transporter, inklusive direktivet, under 2022. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I ett förslag från 2017 (COM(2017) 648) föreslog kommissionen ändringar av direktivet genom att betona behovet av bättre samordning mellan medlemsstaterna när det gäller byggandet av intermodala terminaler och olika administrativa förenklingar, men även vidhålla behovet av en främjande strategi med särskilda regler om marknadstillträde, särskilt när det gäller vägtransportetappen. Stora ändringar gjordes i förslaget under lagstiftningsprocessen och kommissionen valde därför att dra tillbaka det. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1055 (3), som ändrade Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 (4), gavs dock medlemsstaterna möjlighet att avvika från de särskilda reglerna om marknadstillträde till vägtransportetappen och tillämpa vanliga cabotageregler. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | En genomförbar, långsiktig lösning för att utveckla effektiv och hållbar multimodal transport och logistik kan enbart uppnås genom att man tar itu med de problem som gör multimodala transporter dyrare, långsammare och mindre tillförlitliga än framför allt unimodala vägtransporter. Den kan inte bygga på finansiella incitament eller regleringsstöd. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Detta slags tillvägagångssätt skulle också göra det möjligt att avstå från komplicerade regler som definierar kombinerade eller multimodala transporter och säkerställer att aktörerna har rätt till ekonomiskt stöd och särskilda regler om marknadstillträde. Det skulle därför också vara resurseffektivt ur regleringssynpunkt. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För att förbättra den multimodala trafiken rekommenderar EESK, utöver teknisk innovation och lösning av konkurrenskraften, en fullständig internalisering av de externa kostnaderna för alla transportslag för att skapa lika villkor. EESK efterlyser seriösa åtgärder för att säkra och/eller nylansera ett europeiskt system för enstaka vagnslast, sammankoppling av strategisk infrastruktur (t.ex. hamnar) med järnvägslösningar, investeringar i industrispår och stora logistikföretags deltagande i en trafikomställning av deras flöden. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | För att sörja för rättvis konkurrens mellan transportslagen rekommenderar EESK ett socialt föredömligt beteende av alla transportslag för att säkerställa transporttjänster av hög kvalitet, arbetstillfällen av hög kvalitet och goda sociala villkor i syfte att uppnå lika villkor för alla marknadsaktörer. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK understryker att kvalificerade och motiverade arbetstagare och goda arbetsvillkor är viktiga förutsättningar för en framgångsrik utveckling av multimodala transporter. EESK efterlyser en översyn av utstationeringsreglerna för att ta hänsyn till situationen för mycket rörlig järnvägspersonal. EESK rekommenderar dessutom enkla, tydliga och kontrollerbara bestämmelser och ett lämpligt system för övervakning av efterlevnaden för att säkerställa rättvisa arbetsvillkor (utbildning, arbetstid och viloperioder, språknivå, lön, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, moderna sanitära inrättningar, lämplig nattlogi osv.) för alla transportarbetare för att trygga hälsa och rättvis konkurrens. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Problemen med multimodala transporter är – utöver merkostnader till följd av omlastning och ytterligare transaktionskostnader – nackdelar såsom långa leveranstider, komplexitet, högre risk och lägre tillförlitlighet. De gör det svårt för multimodalitet att slå igenom. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | En nyligen genomförd studie (5) visar på en betydande kostnadsskillnad mellan unimodala lösningar (enbart väg) och intermodala lösningar. Merkostnaderna beror på det extra arbetet med att organisera multimodala transporter (50–100 euro per sändning), längre transiteringstider (4–120 timmar) med ett genomsnitt på 25 timmar, som orsakar en merkostnad på 75–100 euro per sändning, och avsaknaden av harmoniserade dokumentförfaranden, som orsakar en förlust per sändning på 5–150 euro. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | I studien drar man dock slutsatsen att en ekonomisk nollpunkt kan finnas på långa sträckor, och anger, utan hänsyn till stödåtgärder, 595 km för järnväg/väg, 266 km för inre vattenvägar/väg och 736 km för närsjöfart/väg. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | I studien beklagar man särskilt att det ofta saknas spårningsfaciliteter eller uppstår problem med detta, och att det är omöjligt att använda dokument i elektronisk form. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | En konsekvensbedömning av 2017 års lagstiftningsförslag om direktivet visar på en total merkostnad för intermodala transportlösningar på nästan 60 %, främst pga. genomförande, förseningar, transaktionskostnader osv (6). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Det står därför klart att man måste vidta åtgärder för att göra multimodala godstransporter konkurrenskraftiga i sig och lösa ovannämnda problem i syfte att uppnå effektiva och sömlösa multimodala godstransportflöden till samma kostnad som unimodala transporter. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | I detta sammanhang kan det också påpekas att järnvägen måste anpassas bättre till en öppen marknad och att man måste åtgärda problem med bristande punktlighet, tillförlitlighet, förutsägbarhet och flexibilitet, som naturligtvis har en negativ inverkan på multimodala lösningar som omfattar järnväg. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | När det gäller transporter på inre vattenvägar verkar det behövas förbättringar i fråga om gränsöverskridande transportkapacitet. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Flaskhalsar på grund av kapacitetsbrist i multimodala terminaler och logistiknav orsakar ytterligare problem. I det arbetsdokument från kommissionens avdelningar som åtföljer strategin för hållbar och smart mobilitet (7) uppskattas att avstånd på mer än 300 km mellan terminaler, såsom i t.ex. Finland och delar av Sverige, är för långa, eftersom de begränsar möjligheten till korta vägetapper på ca 150 km. Samtidigt som man erkänner den avgörande betydelsen av tillräcklig terminalkapacitet, särskilt längs TEN-T-stomnätskorridorerna, måste man dock komma ihåg att avståndet mellan terminaler också måste kopplas till transportvolymerna i en region och till skillnaderna i nätets täthet i olika delar av Europa. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Samordning mellan angränsande medlemsstater av terminalplanering i gränsregioner är däremot av avgörande betydelse ur resurseffektivitetssynpunkt. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | I detta sammanhang är det värt att notera att det i en nyligen genomförd studie (8) där man analyserar effekterna av cabotagebegränsningar på vägetapper vid kombinerad transport konstateras att det är ganska vanligt att använda s.k. kombicabotage pga. problem med tillgängliga förare och flexibilitet samt kostnadsnivåskillnader, och att begränsningar av detta slags cabotage därför kan leda till vissa omedelbara negativa effekter för de berörda, bl.a. en omvänd omställning till unimodala vägtransporter och minskade godstransporter på järnväg, medan terminaloperatörerna anser att en förbättring av terminalernas produktivitet och tjänster på lång sikt skulle kompensera för eventuella transportkostnadsökningar. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Det är också viktigt att beakta samstämmigheten i bestämmelserna om t.ex. hantering av farligt gods mellan olika transportslag och att man löser andra praktiska och regleringsmässiga problem som kan orsaka svårigheter i gränssnittet mellan transportslag eller vid transporter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | Flera av de ovannämnda problemen kan lösas med hjälp av smarta digitala lösningar. Exempel på detta är spårningsmöjligheter och andra digitala lösningar som underlättar en ändamålsenlig hantering av multimodala transportflöden. |
| --- | --- |

3.18

| 3.19 | Förordning (EU) 2020/1056 om elektronisk godstransportinformation kommer att underlätta utbytet av föreskriven information mellan aktörer och myndigheter på digitala plattformar från och med augusti 2024 och åtminstone delvis lösa det ovannämnda problemet med standarddokumentation och elektroniskt utbyte av dokument. |
| --- | --- |

3.19

| 3.20 | Det verkar därför finnas möjligheter att lösa de flesta av de ovannämnda problem som gör det svårt för multimodala godstransporter att blomstra. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | För att detta ska kunna ske måste dock lämplig terminalinfrastruktur tillhandahållas. Ur resurseffektivitetssynpunkt skulle det också vara bra om medlemsstaterna enades om att samarbeta om planeringen av terminalinfrastruktur i gränsregioner. |
| --- | --- |

3.21

| 3.22 | När det gäller offentlig skuldsättning rekommenderar EESK att offentliga investeringar i multimodal infrastruktur undantas från bestämmelserna i stabilitets- och tillväxtpakten efter covid-19-krisen. |
| --- | --- |

3.22

| 3.23 | Såsom redan har påpekats, krävs ett mer marknadsorienterat beteende i synnerhet vad gäller järnvägar och terminaler vid inre vattenvägar. |
| --- | --- |

3.23

| 3.24 | Om ovannämnda problem löses på ett tillfredsställande sätt kommer de multimodala transporterna att kunna spela sin fulla roll i transportsystemet, utan särskilda stödåtgärder. |
| --- | --- |

3.24

Bryssel den 7 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1056 av den 15 juli 2020 om elektronisk godstransportinformation (EUT L 249, 31.7.2020, s. 33).

1

(2)  Rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna (EGT L 368, 17.12.1992, s. 38).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/1055 av den 15 juli 2020 om ändring av förordningarna (EG) nr 1071/2009, (EG) nr 1072/2009 och (EU) nr 1024/2012 i syfte att anpassa dem till utvecklingen inom vägtransportsektorn (EUT L 249, 31.7.2020, s. 17).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1072/2009 av den 21 oktober 2009 om gemensamma regler för tillträde till den internationella marknaden för godstransporter på väg (EUT L 300, 14.11.2009, s. 72).

4

(5)  TRT (2017) – Gathering additional data on EU combined transport – Final report.

5

(6)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar – Impact Assessment (SWD(2017) 362).

6

(7)  SWD(2020) 331.

7

(8)  Mobility Package 1 – Data gathering an analysis of the impacts of cabotage restrictions on combined transport road legs TRT Transporti e Territorio SRL.

8

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/6

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att utnyttja digitaliseringens ekonomiska och sociala möjligheter och förbättra den digitala omvandlingen av ekonomin, särskilt de små och medelstora företagen, med fokus på människocentrerad artificiell intelligens och data

(förberedande yttrande)

(2021/C 374/02)

| Föredragande: | Antje GERSTEIN |
| --- | --- |

Föredragande:

Antje GERSTEIN

| Remiss | Slovenska ordförandeskapet, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 15.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 7.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 217/0/1 |

Remiss

Slovenska ordförandeskapet, 19.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

15.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

7.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

217/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Samtidigt som vi under den rådande pandemin har lärt oss att distansarbete, hemmakontor och flexibla arbetsformer – åtminstone till viss del – kommer att förbli det ”nya normala”, måste vi också förstå att digitala affärsmodeller i allt högre grad kommer att forma vårt arbetsliv. Dessa modeller måste utformas på ett människo- och värdeorienterat sätt. I vidare samhällelig bemärkelse är utmaningen att garantera särskilt utsatta gruppers digitala delaktighet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Fördelarna med en fullbordad digital inre marknad i EU beräknas bidra med 415 miljarder euro per år till EU:s ekonomiska resultat. Den digitala omvandlingen innebär visserligen stora möjligheter för företag i hela EU, men många företag står inte bara inför en mycket stor rättslig osäkerhet i sin gränsöverskridande verksamhet, utan löper också stor risk att hamna på efterkälken på grund av brist på tillgång eller investeringsresurser samt brist på kompetens, vilket i allmänhet gäller för många små och medelstora företag och särskilt påverkar mikroföretag. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | En av nycklarna till en framgångsrik europeisk digital inre marknad kommer att vara öppenhet för teknik i regleringen av nya digitala affärsmodeller och tillämpningar såsom artificiell intelligens (AI) och tillgång till innovationsfinansiering så att små och medelstora företag kan dra nytta av fördelarna med sådana nya digitala tillämpningar. EESK har genomfört en studie om AI i små och medelstora företag som kan ge värdefulla insikter (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK har gått i spetsen för debatten om AI sedan sitt första AI-yttrande 2017 och har offentliggjort flera yttranden i frågan under de senaste åren. EESK håller för närvarande på att utarbeta sitt formella yttrande om kommissionens förslag till rättsakt om artificiell intelligens. Detta yttrande kommer att läggas fram vid EESK:s plenarsession i september och bl.a. behandla definitionen av AI i synnerhet, eftersom detta är en viktig del av förslaget till rättsakt om artificiell intelligens. |
| --- | --- |

1.4

2.   Bakgrund

| 2.1 | Med tanke på sina planerade prioriteringar för ordförandeskapet har det kommande slovenska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd utarbetat förslag om vilka kommittén genom en skrivelse av den 18 mars 2021 uppmanades att utarbeta förberedande yttranden. Dessa områden av EU:s politik är särskilt viktiga för ordförandeskapet. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Detta yttrande är således ett svar på det slovenska ordförandeskapets begäran om att utarbeta ett förberedande yttrande om de ekonomiska och sociala möjligheterna med digitalisering. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I detta förberedande yttrande sammanfattas flera ämnen som rör digitalisering och som behandlas i nyligen antagna eller pågående EESK-yttranden. I det besvaras fyra frågor från ordförandeskapet, som rör dataförvaltningsakten, rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om artificiell intelligens. All annan relevant information om dessa ämnen finns i motsvarande EESK-yttranden (2). |
| --- | --- |

2.3

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Covid-19-krisen har belyst både EU:s digitala eftersläpning och dess enorma potential. Nu mer än någonsin måste vi inse att EU behöver en stark digital inre marknad. Detta förutsätter att man stärker dess kapacitet på områden såsom molntjänster, 5G och säker användning av data. För att hålla jämna steg med de globala aktörerna Förenta staterna och Kina är det nödvändigt att investera i ett starkt digitalt Europa. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Fördelarna med en fullbordad digital inre marknad i EU beräknas bidra med 415 miljarder euro per år till EU:s ekonomiska resultat. Prediktivt underhåll, digitala plattformar och kvantdatorteknik är bara tre exempel på hur digital teknik kommer att ha en betydande inverkan på digitaliseringen av den europeiska ekonomin. Den digitala omvandlingen innebär visserligen stora möjligheter för företag i hela EU, men många företag står inte bara inför en mycket stor rättslig osäkerhet i sin gränsöverskridande verksamhet, utan löper också stor risk att hamna på efterkälken på grund av brist på tillgång eller investeringsresurser samt brist på kompetens, vilket i allmänhet gäller för många små och medelstora företag och särskilt påverkar mikroföretag. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Samtidigt som vi under den rådande pandemin har lärt oss att distansarbete, hemmakontor och flexibla arbetsformer – åtminstone till viss del – kommer att förbli det ”nya normala”, måste vi också förstå att digitala affärsmodeller i allt högre grad kommer att forma vårt arbetsliv. Dessa modeller måste utformas på ett människo- och värdeorienterat sätt. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | I en ekonomi för tiden efter pandemin måste vi se till att små och medelstora företag i vissa särskilt hårt drabbade sektorer (tjänstesektorer, såsom detaljhandel och turism) inte tappar mark på grund av att investeringsbehoven är för stora (och besparingarna är uttömda efter mer än ett år i en pandemisituation). Dessa företag behöver särskilt stöd för den digitala omvandlingen och vidareutvecklingen av affärsmodellerna, vilket måste återspeglas i de nationella återhämtningsprogram som är kopplade till EU:s återhämtningsfond. Kommissionen måste axla en samordnande roll för att undvika fragmentering mellan olika EU-fonder och se till att verksamhet och projekt på just detta område (digital omvandling för små och medelstora företag) rationaliseras. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Den politiska ramen måste vara lämplig för att sörja för att små och medelstora företag kan dra nytta av de möjligheter som digitaliseringen erbjuder. Reglering bör bara övervägas i fall där en icke önskvärd utveckling klart kan förutses. Innovation och nya affärsmodeller behöver ett visst utrymme för att utvecklas. Alltför förhastade eller stränga EU-regler missgynnar europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, jämfört med internationellt verksamma företag i resten av världen. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Inom vissa branscher, särskilt inom tjänstesektorn (dvs. detaljhandel, turism, catering), finns det dock ett akut behov av ett regelverk som bidrar till att bekämpa desinformation i den digitala miljön och gör det möjligt att vidta åtgärder mot t.ex. falska recensioner som kan vara extremt skadliga för företagen. EESK tog upp dessa problem, som är särskilt vanliga på digitala plattformar, i sitt mycket färska yttrande om rättsakten om digitala tjänster (3). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Den fortskridande tekniska utvecklingen och digitala omvandlingen av ekonomin medför också vissa risker som måste hållas i åtanke för att deras potential ska kunna utnyttjas fullt ut. Vid sidan av tekniska framsteg och digitalisering måste man därför sörja för mekanismer för att motverka digital utestängning av särskilt utsatta grupper. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK har gått i spetsen för debatten om AI sedan sitt första AI-yttrande 2017 (4) och har offentliggjort flera yttranden i frågan under de senaste åren (5). EESK har förespråkat en ”human-in-command”-strategi för AI, där människorna behåller både kontrollen över AI i teknisk mening och möjligheten att besluta om, när och hur AI ska användas i vårt samhälle i stort. EESK har välkomnat den europeiska AI-strategi som offentliggjordes 2018, kommissionens meddelande om etiska riktlinjer för tillförlitlig AI och dess godkännande av de sju kraven för tillförlitlig AI. EESK har dessutom uppmärksammat bl.a. AI:s inverkan på sysselsättningen, vikten av att finna rätt balans mellan reglering, självreglering och etisk vägledning samt AI:s inverkan på konsumenterna. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK håller för närvarande på att utarbeta sitt formella yttrande om kommissionens förslag till rättsakt om artificiell intelligens (6). Det yttrandet ska läggas fram vid EESK:s plenarsession i september. EESK kan ännu inte avge sin formella ståndpunkt om rättsakten om artificiell intelligens, men kan lägga fram vissa synpunkter på den specifika frågan från det slovenska ordförandeskapet om definitionen av AI i förslaget till rättsakt om artificiell intelligens. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | När det gäller arbetsplatsen måste man som en grundläggande princip i digitaliseringens tidsålder garantera anständigt arbete för alla anställda. I företagen måste de anställda och deras företrädare på ett tidigt stadium göras delaktiga i införandet av AI som direkt påverkar de anställda och vara delaktiga i fastställandet av hur AI i fråga ska användas. De anställda måste få utbildning för de nya arbetstillfällena i det digitala arbetslivet med framsynthet och i god tid. |
| --- | --- |

3.10

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Ordförandeskapet anser att artificiell intelligens är den viktigaste aspekten av digitaliseringen. Andra särskilt viktiga frågor är integreringen av avancerad teknik i samhället och omställningen till ett gigabitsamhälle. Med ny teknik såsom AI och dataekonomin kan EU snabbt återhämta sig från krisen och bli världens ledande digitala samhälle. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ordförandeskapet bad EESK att besvara fyra specifika frågor:






  — | Genom dataförvaltningsakten införs nya affärsmodeller, såsom leverantörer av datadelningstjänster, som kommer att uppmuntra användningen av data. Vilken är EESK:s uppfattning om de ekonomiska effekterna av sådana tjänster? |
| --- | --- | --- |

4.2

—

Genom dataförvaltningsakten införs nya affärsmodeller, såsom leverantörer av datadelningstjänster, som kommer att uppmuntra användningen av data. Vilken är EESK:s uppfattning om de ekonomiska effekterna av sådana tjänster?

| — | Genom dataförvaltningsakten införs dataaltruismorganisationer, vilket kommer att underlätta vidareutnyttjande av data som görs tillgängliga av fysiska och juridiska personer. Detta kommer också att göra det möjligt att tillhandahålla nya tjänster, bl.a. insamling av data som tagits fram av fysiska personer för ändamål av allmänt intresse. Vilken är EESK:s uppfattning i detta avseende? |
| --- | --- |

—

Genom dataförvaltningsakten införs dataaltruismorganisationer, vilket kommer att underlätta vidareutnyttjande av data som görs tillgängliga av fysiska och juridiska personer. Detta kommer också att göra det möjligt att tillhandahålla nya tjänster, bl.a. insamling av data som tagits fram av fysiska personer för ändamål av allmänt intresse. Vilken är EESK:s uppfattning i detta avseende?

| — | Vilken är EESK:s ståndpunkt om förslaget till en lämplig definition av artificiell intelligens (som ingår i den rättsakt om artificiell intelligens som antogs i april 2021)? |
| --- | --- |

—

Vilken är EESK:s ståndpunkt om förslaget till en lämplig definition av artificiell intelligens (som ingår i den rättsakt om artificiell intelligens som antogs i april 2021)?

| — | Vad anser EESK om rättsakten om digitala tjänster? |
| --- | --- |

—

Vad anser EESK om rättsakten om digitala tjänster?

| 4.3 | Genom dataförvaltningsakten införs nya affärsmodeller, såsom leverantörer av datadelningstjänster, som kommer att uppmuntra användningen av data. Vilken är EESK:s uppfattning om de ekonomiska effekterna av sådana tjänster (7)? |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | EESK anser att dataförvaltningsakten är lämplig och nödvändig med tanke på att behandlingen, lagringen och delningen av digitala data får allt större betydelse, inte bara ekonomiskt utan även socialt och medborgerligt, där enskilda personer, förvaltningar och företag omfattas av ett komplext och sammanlänkat regelverk. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESK anser att erkännande av nyttan av en modell med kooperativ för hantering och utbyte av data är ett mycket användbart verktyg för neutral och delad datahantering. I detta avseende uppmanar kommittén kommissionen och medlemsstaterna att stödja de små och medelstora företagen när det gäller att ta initiativ för att utveckla ömsesidiga organisationer för hantering och utbyte av data. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Kooperativ och andra strukturer som bygger på samarbete verkar vara särskilt väl lämpade för att hantera förmedling, utbyte eller delning av data mellan medborgare (arbetstagare, konsumenter, företagare) och företag. Inte minst kooperativ möjliggör, i samband med datahantering, överensstämmelse mellan intressena hos de registrerade och den kooperativa datainnehavaren, som i detta fall ägs av de registrerade själva, och sådana strukturer skulle därför kunna trygga en inkluderande förvaltning som delas mellan medborgare, företag och företagare, som kan såväl tillhandahålla som använda och dra nytta av data. Denna mekanism skulle kunna stödja det klimat av förtroende och öppenhet som är en förutsättning för god dataförvaltning på den europeiska digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.4 | Genom dataförvaltningsakten införs dataaltruismorganisationer, vilket kommer att underlätta vidareutnyttjande av data som görs tillgängliga av fysiska och juridiska personer. Detta kommer också att göra det möjligt att tillhandahålla nya tjänster, bl.a. insamling av data som tagits fram av fysiska personer för ändamål av allmänt intresse. Vilken är EESK:s uppfattning i detta avseende (8)? |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | EESK välkomnar förslaget om att fastställa regler för organisationer som hanterar data för ”altruistiska ändamål”. Kommittén välkomnar att det i förslaget till förordning fastställs att dessa organisationer juridiskt sett ska vara icke-vinstdrivande enheter som eftersträvar ändamål av allmänt intresse, och framför allt att vara självständiga och oberoende, särskilt i förhållande till andra organisationer som hanterar data i kommersiellt eller vinstdrivande syfte. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Dessa kännetecken, tillsammans med inrättandet av ett offentligt register över sådana enheter, tillgodoser på lämpligt sätt det behov av transparens och skydd av medborgarnas och företagens rättigheter och intressen som kännetecknar det altruistiska utbytet av data. Detta stärker förtroendet hos alla berörda parter. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.5 | Vilken är EESK:s ståndpunkt om förslaget till en lämplig definition av artificiell intelligens (som ingår i den rättsakt om artificiell intelligens som antogs i april 2021)? |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | EESK välkomnar kommissionens tydliga budskap i sitt färska lagstiftningsförslag om AI om att grundläggande rättigheter och europeiska värden står i centrum för EU:s strategi för AI. Många av EESK:s rekommendationer från de senaste åren har tagits med i detta förslag. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | EESK håller för närvarande på att utarbeta ett separat yttrande som svar på förslaget, där kommittén i synnerhet kommer att behandla definitionen av AI i förslaget, eftersom detta är en viktig del av förslaget till rättsakt om artificiell intelligens. |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Som en inledande kommentar betonar EESK att AI fortfarande är ett i grunden omtvistat begrepp, eftersom det inte finns någon allmänt accepterad definition. En komplicerande faktor är att rättsliga definitioner skiljer sig från rent vetenskapliga definitioner, eftersom de bör uppfylla ett antal krav, bl.a. inkludering, precision, fullständighet, genomförbarhet och varaktighet, av vilka vissa är rättsligt bindande och vissa anses vara god regleringspraxis. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | Å ena sidan behandlas i förslaget till rättsakt om artificiell intelligens inte bara själva tekniken, utan även vad den används för och hur den används. Å andra sidan innehåller förslaget en särskild definition av AI, med en förteckning över AI-teknik som omfattas av förordningen. Förslaget till rättsakt om artificiell intelligens verkar därför bygga på två tankar. Huruvida denna något ambivalenta strategi kommer att lämpa sig för att på lämpligt sätt ta itu med de specifika utmaningarna med AI och främja de möjligheter som AI erbjuder kommer att diskuteras mer ingående i EESK:s kommande yttrande om förslaget till rättsakt om artificiell intelligens. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.6 | Vad anser EESK om rättsakten om digitala tjänster (9)? |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | EESK välkomnar förslaget om en inre marknad för digitala tjänster i ett läge där nya och innovativa digitala tjänster i informationssamhället vuxit fram, vilket förändrar EU-medborgarnas vardag och formar och förändrar hur de kommunicerar, ansluter sig, konsumerar och gör affärer. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EESK stöder kommissionens ansträngningar för att förhindra att den inre marknaden fragmenteras genom ökande mängder nationella regler och regleringar, och efterlyser ett tydligt fastställande av hur uttömmande rättsakten om digitala tjänster är. Detta är en möjlighet att inrätta globala standarder för de digitala marknaderna som kan vägleda Europa in i denna nya era och säkerställa en hög nivå av konsumentsäkerhet och skydd online. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa en rimlig tidsplan för att inleda diskussioner och inkluderande offentliga samråd och genomföra förordningen och strategin. Det är av grundläggande betydelse att arbetsmarknadens parter och civilsamhällesorganisationerna spelar en roll i denna process för att uppnå lika villkor för alla aktörer. |
| --- | --- |

4.6.3

| 4.6.4 | EESK välkomnar den ökade öppenheten kring system med rekommendationer och annonsering, för att se till att konsumenterna bara får den annonsering som de vill ha. |
| --- | --- |

4.6.4

| 4.6.5 | EESK noterar att det finns många brister när det gäller principen om ursprungsland och uppmanar till att man noggrant överväger alternativa metoder såsom principen om destinationsland, särskilt i skatte-, arbets- och konsumentfrågor, såvida det inte finns en strängare reglering på EU-nivå för att säkerställa rättvis konkurrens och högsta möjliga konsumentskyddsnivå. |
| --- | --- |

4.6.5

| 4.6.6 | EESK efterlyser en lämplig ram som gör det möjligt för företag att intyga att deras AI-system är rättvisa, tillförlitliga och säkra, med beaktande av högsta möjliga nivå av konsument- och arbetstagarskydd. |
| --- | --- |

4.6.6

| 4.6.7 | Undantaget från ansvar för värdtjänster bör endast upphöra att gälla i fråga om innehåll som är uppenbart olagligt eller som har fastställts som olagligt genom ett domstolsbeslut. EESK rekommenderar att man inför en positiv ansvarsordning för e-marknadsplatser som ska tillämpas under vissa omständigheter. |
| --- | --- |

4.6.7

| 4.6.8 | EESK uppmärksammar den enorma uppgiften att uppnå fungerande samordning mellan alla relevanta instrument och initiativ som en del av en bredare regleringsstrategi för plattformsekonomin. Det behövs en ordentlig översikt över hur dessa olika perspektiv som påverkar rättsakten om digitala tjänster kan integreras. |
| --- | --- |

4.6.8

| 4.6.9 | EESK anser att beskattning (10), dataförvaltning, anställningsstatus, arbetsvillkor och konsumentskydd är viktiga faktorer för den ibland otillbörliga konkurrensen i den digitala ekonomin som förtjänar särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

4.6.9

Bryssel den 7 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Studien ”Boosting the use of Artificial Intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises”.

1

(2)  Dataförvaltningsakten (EUT C 286, 16.7.2021, s. 38), rättsakten om digitala tjänster (EUT C 286, 16.7.2021, s. 70), rättsakten om artificiell intelligens.

2

(3)  Rättsakt om digitala tjänster.

3

(4)  EUT C 288, 31.8.2017, s. 1.

4

(5)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 1, EUT C 440, 6.12.2018, s. 51, EUT C 240, 16.7.2019, s. 51, EUT C 47, 11.2.2020, s. 64, EUT C 364, 28.10.2020, s. 87.

5

(6)  Rättsakt om artificiell intelligens.

6

(7)  Dataförvaltningsakten.

7

(8)  Dataförvaltningsakten.

8

(9)  Rättsakt om digitala tjänster.

9

(10)  EUT C 367, 10.10.2018, s. 73.

10

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/11

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vidareutveckling av en inkluderande, säker och tillförlitlig digitalisering för alla

(förberedande yttrande)

(2021/C 374/03)

| Föredragande: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Violeta JELIĆ |

Föredragande:

Philip VON BROCKDORFF

Medföredragande:

Violeta JELIĆ

| Remiss | Slovenska ordförandeskapet, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 15.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 7.7/2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 221/0/3 |

Remiss

Slovenska ordförandeskapet, 19.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

15.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

7.7/2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

221/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK rekommenderar ett snabbt antagande av en inkluderande EU-politik för digital förvaltning, som bygger på handlingsplanen för e-förvaltning för 2016–2020, Tallinnförklaringen om e-förvaltning samt uttalandet i Berlin om det digitala samhället och en värdebaserad digital förvaltning (1). I rådets slutsatser konstateras det att offentliga förvaltningar har ett ytterligare ansvar för att säkerställa att medborgarna behandlas lika och har likvärdiga åtkomsträttigheter till digital förvaltning. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén rekommenderar att myndigheterna i strävan efter delaktighet inför övergripande strategier, stödåtgärder och lämplig och proportionerlig lagstiftning för att säkerställa att digitala offentliga tjänster och produkter är kompatibla, högkvalitativa, människocentrerade, transparenta, säkra och tillgängliga samt att det finns en optimal tillgång till hälsa, utbildning och ekonomiska och kulturella möjligheter. Nationella, regionala och lokala myndigheter måste digitaliseras så snabbt som möjligt och påskynda införandet av ny digital infrastruktur, inklusive 5G. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vi inser att det krävs enorma investeringar från myndigheternas sida för att uppnå delaktighet. Dessutom antas det att delaktighet kommer att ha en mycket framträdande roll i den digitala omvandling som eftersträvas i medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens och att man kommer att utnyttja den visserligen begränsade EU-fonden för en rättvis omställning, som är en del av Next Generation EU, samt programmet för ett digitalt Europa och de europeiska struktur- och investeringsfonderna (särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden+ (ESF+)). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK konstaterar att den digitala omställningen kan innebära både möjligheter och hot för företagen. Därför måste myndigheterna ge tillräckligt ekonomiskt stöd, bland annat genom EU-medel, till företag av alla storlekar, särskilt små och medelstora företag. Detta kommer att hjälpa dem att framgångsrikt anpassa sig till omställningen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén rekommenderar också att arbetsrutiner såsom distansarbete genomförs med full hänsyn till balansen mellan arbete och privatliv. Social dialog, stöd till små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin samt respekt för arbetstagarnas rättigheter, inbegripet kollektivförhandlingar, är avgörande för att säkerställa en smidig omställning. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vi rekommenderar att medlemsstaterna samarbetar närmare när det gäller utveckling och validering av digitala lösningar, vilket kommer att leda till ett nätverk för utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK rekommenderar också en EU-omfattande översyn av myndigheters politik och åtgärder för att engagera berörda aktörer när det gäller att föreslå ändamålsenliga åtgärder som bygger på social rättvisa. Detta bör inbegripa strategier och finansiella resurser i syfte att underlätta den digitala omvandlingen. Kommittén framhåller också behovet av att avsevärt öka antalet inskrivna inom STEM-utbildningsområden under de kommande åren. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK rekommenderar en förstärkning av rättsakten om digitala tjänster och rättsakten om digitala marknader, som en förutsättning för en tillförlitlig digital omvandling där konsumenterna kan göra val på en verkligt öppen och konkurrensutsatt marknad. I rättsakten om digitala tjänster bör plattformarnas ansvar och skyldigheter göras tydligare och lättare att genomdriva än vad som för närvarande föreslås. I rättsakten om digitala marknader bör man förbjuda användningen av så kallade dark patterns och annan icke-neutral valarkitektur, som i smyg påverkar konsumenternas beteende. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Slutligen konstaterar kommittén att den digitala omställningen och miljöanpassningen av EU:s ekonomier och i synnerhet EU:s mål om koldioxidneutralitet går hand i hand. Digital omställning och miljöanpassning är av avgörande betydelse, men EESK betonar återigen att rättvisa och social dialog alltid bör vara de vägledande principerna för införandet av digital och grön teknik. |
| --- | --- |

1.9

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Livet i EU äger i allt större utsträckning rum på nätet. Covid-19-pandemin har påskyndat behovet av att digitalisera samhället, eftersom digitala kanaler under nedstängningarna ofta varit de enda kanaler som varit tillgängliga för medborgare och företag. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Många företagsägare inser å sin sida att de måste röra sig mot den digitala sfären för att deras företag ska förbli framgångsrika på lång sikt. På samma sätt måste arbetstagarna och allmänheten förstå vad den digitala omställningen handlar om, hur den påverkar deras arbete och vardag i egenskap av medlemmar i en företagsorganisation eller ett offentligt organ, eller helt enkelt som medlemmar i en gemenskap. I enlighet med den nya strategin för konsumentpolitiken bör de europeiska konsumenterna stå i centrum för den digitala omställningen, där konsumenterna ges adekvat skydd och egenmakt i förändringsprocessen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | För myndigheter i hela EU är en snabb digital omställning oundviklig och detta kan endast möjliggöras genom offentliga utgifter för digital infrastruktur. Offentliga myndigheter på lokal, regional, nationell och europeisk nivå måste utvecklas till flexibla, motståndskraftiga och innovativa organisationer, och utnyttja fördelarna med den digitala omvandlingen, ny teknik och avancerad kapacitet för att tillhandahålla inkluderande, sömlösa, bekväma, transparenta, säkra och tillförlitliga människocentrerade digitala tjänster för medborgare och företag. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Offentliga förvaltningar, företag, arbetstagare och allmänheten måste anpassa sig till den teknikcentrerade värld vi lever i (samtidigt som de ges stöd och vid behov analoga lösningar som ett alternativ), och det är viktigt att förstå skillnaden mellan digitalisering, digital omställning och digital omvandling. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Digitalisering avser den digitala versionen av fysiska eller analoga föremål och spelar en viktig roll för företag och myndigheter samt när det gäller antalet arbetade timmar. Digitaliseringsprocessen sätter igång en kedja av händelser som radikalt kan optimera arbetsflödet för varje företag och myndighet och leda till automatiserade affärs- och förvaltningsprocesser. Detta innebär en utmaning för både arbetstagare och offentliganställda. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | De flesta företag och myndigheter använder grundläggande digitaliseringsmetoder i sina dagliga processer, men mycket mer kan göras för att digitalisera effektivt. Utmaningen är att bygga upp förtroendet bland arbetstagare, offentliganställda och allmänheten för att de framgångsrikt ska kunna anpassa sig till nya digitaliserade arbetsflöden och processer. På arbetsplatsen kräver denna omställning social dialog samt respekt för kollektivförhandlingar. Omställningen kan i hög grad påverka arbetstagarnas liv och därför är det nödvändigt att tillhandahålla information och hålla samråd i ett tidigt skede av processen. På samma sätt måste allmänheten göras medveten om omvandlingens oavsiktliga konsekvenser. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Digitaliseringen förefaller visserligen öka företags och myndigheters effektivitet (de potentiella fördelarna har alltid överskattats), men det finns alltid en kostnad. Den kan ta sig uttryck i att arbetstagare eller offentliganställda sägs upp eller att allmänheten, särskilt äldre personer och personer med funktionsnedsättning, inte tillräckligt snabbt eller alls anpassar sig till digitaliseringen. Därför är det viktigt att digitaliseringen görs tillgänglig för alla oavsett ålder, kön, socioekonomisk status och funktionsnedsättning. På samma sätt kan små och medelstora företag få en konkurrensnackdel om de inte kan hålla jämna steg med digitaliseringen i sin bransch, särskilt om sådana processer innebär höga initialkostnader. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Digital omställning är det andra begrepp som företag, arbetstagare och allmänheten behöver förstå. Det har många aspekter. Den digitala omställningen bidrar till att förändra hur företag bedriver sin verksamhet med hjälp av digital teknik. Detta påverkar affärsmodeller, kommunikationsflöden inom och utanför det berörda företaget samt hela värdekedjan. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Den digitala omställningen öppnar nya möjligheter för företag genom att skapa digitala intäktsflöden som aldrig tidigare varit tillgängliga. Skräddarsydda företagstillämpningar – från integration i sociala medier till förmåga att erbjuda abonnemangsbaserade datatjänster till kunder – kan vara nyckeln till innovation, tillväxt och expansion för företag i framtiden. Ny digital teknik, särskilt sådan som betecknas med förkortningen SMACIT (social, mobil, analytisk, molnbaserad och sakernas internet), utgör en stor möjlighet för små och medelstora företag, eftersom den för stora och gamla organisationer innebär både möjligheter och ett existentiellt hot. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | År av forskning om resultaten av digitala omvandlingar har visat att andelen framgångsrika insatser är genomgående låg: mindre än 30 % av de planerade resultaten uppnås. Av en nyligen genomförd McKinsey-undersökning framgår att endast 16 % av de 263 svarande uppgav att de digitala omvandlingarna i deras organisationer hade lett till bättre resultat. Även ”smarta industrier”, såsom högteknologi, medier och telekommunikationer, står inför dessa utmaningar och där överstiger andelen framgångsrika resultat inte 26 %. Samtidigt är det 2,7 gånger mer sannolikt att svarande i organisationer med färre än 100 anställda kan vittna om en mer framgångsrik digital omvandling än i stora organisationer med mer än 50 000 anställda. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Oavsett storlek riskerar dock företag som fortfarande är förankrade i mer traditionella processer att förlora konkurrenskraft och det är fel att på förhand anta att alla företag framgångsrikt kan åstadkomma en digital omställning. Detsamma gäller för arbetstagare, särskilt de som arbetar i traditionell verksamhet. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Den digitala omställningen kan bidra till att driva på företagens effektivitet och skapa nya möjligheter för företag att generera inkomster, förutom att bidra till att minska koldioxidavtrycket. Den kan också stödja ökad rörlighet på arbetsmarknaden, höja produktiviteten och flexibiliteten på arbetsplatsen och möjliggöra en integration av arbete och privatliv när arbetstagare arbetar på distans från hemmet, såsom har varit fallet under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Verkligheten kan dock vara mycket annorlunda och det måste ställas frågor om huruvida den digitala omställningen och distansarbete i synnerhet faktiskt har lett till en bättre balans mellan arbete och privatliv. Även om många arbetstagare föredrar distansarbete har det ofta genomförts på ett oordnat sätt, vilket påverkar arbetsvillkoren, särskilt när det gäller arbetande mödrar och arbetstagare med otillräckliga digitala färdigheter. Det är därför legitimt att fråga sig om den digitala omställningen har suddat ut gränserna mellan privatliv och arbete. Den digitala omställningen kan förbättra arbetstagarnas och företagens resultat, men kan få mycket annorlunda följder för familjelivet och eventuellt för hälsan. Verktyg för artificiell intelligens, som hastigt införts under pandemin, har tenderat att öka stressen samt hälso- och säkerhetsriskerna bland arbetstagarna. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Det blir också allt vanligare att enskilda personer ständigt är ”uppkopplade” till digitala arbetsprocesser. I takt med att distansarbete blir normen i företag och offentliga förvaltningar är det helt centralt att det sker inom ramen för social dialog och kollektivförhandlingar. Rätten att inte vara uppkopplad måste också erkännas genom ett EU-omfattande instrument. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Den slutliga aspekten av den digitala omställningen påverkar inte bara företagsägarna utan samhället i stort. Under de senaste tre årtiondena, och mest märkbart under de senaste tio åren, har det skett en dramatisk övergång till att digital teknik används i alla sociala miljöer och i all mänsklig verksamhet. Detta har i princip lett till att det uppstått vad som kallas ”digitala kunder” och att allt fler människor är beroende av digital teknik inom praktiskt taget alla aspekter av sitt dagliga liv. Digital teknik håller långsamt på att bli grunden för det sätt på vilket organisationer av alla former och storlekar håller kontakt med kunderna, men det skulle vara fel att anta att alla personer, oavsett ålder, kan hålla jämna steg med den nya digitala utvecklingen. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Detta leder oss till distinktionen mellan digital omställning och digital omvandling. Det sistnämnda handlar om att företag och sociala verksamheter omvandlas till delar av den digitala världen, vilket vi alla har upplevt på otaliga sätt under pandemin, till exempel genom ökat distansarbete. |
| --- | --- |

2.16

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Den pågående digitala omställningen av vårt samhälle och vår ekonomi kommer bara att fortsätta att öka i omfattning och fördjupas, och även om den digitala omställningen förväntas medföra ytterligare sociala och ekonomiska fördelar finns det också en oro kring dess splittrande inverkan på samhället och frågetecken kring huruvida ett ökande antal människor faktiskt är digitalt kompetenta. På papperet verkar den omdanande tekniken öka den sociala delaktigheten snarare än att vidga klyftorna mellan digitalt kompetenta och missgynnade grupper, men återigen kan verkligheten på fältet se annorlunda ut. Många människor klarar helt enkelt inte av att anpassa sig till den snabba digitala omvandlingen. Detta gäller särskilt äldre personer, personer med funktionsnedsättning och människor som bor på landsbygden och i avlägsna regioner. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Medan en digital omställning för alla är nödvändig för att öka effektiviteten och produktiviteten samt för att påskynda den socioekonomiska utvecklingen efter pandemin, måste den digitala omvandlingen genomföras på rätt sätt. Med detta menar vi att politiken för digital omvandling, för både den offentliga och den privata sektorn, måste vara inkluderande och till varje pris undvika att man stänger ute grupper i samhället, såsom äldre, socioekonomiskt missgynnade personer, personer med funktionsnedsättning och personer i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För att uppnå delaktighet måste myndigheterna införa övergripande strategier och stödåtgärder för att säkerställa att digitala offentliga tjänster och produkter är kompatibla, högkvalitativa, människocentrerade, transparenta, säkra och tillgängliga samt att det finns en optimal tillgång till hälsa, utbildning och ekonomiska och kulturella möjligheter. I detta sammanhang kan offentliga förvaltningar använda digitala verktyg för att göra medborgarna delaktiga i skapandet av digitala offentliga tjänster och se till att dessa tjänster uppfyller behoven och önskemålen hos de medborgare som använder dem. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | För att uppnå delaktighet krävs det framför allt enorma investeringar från myndigheternas sida. Det antas att delaktighet kommer att ha en mycket framträdande roll i den digitala omvandling som eftersträvas i medlemsstaternas planer för återhämtning och resiliens och att man kommer att utnyttja EU:s fond för en rättvis omställning, som är en del av Next Generation EU, samt programmet för ett digitalt Europa och de europeiska struktur- och investeringsfonderna (särskilt Eruf och ESF+). När det gäller Fonden för en rättvis omställning har dock reservationer uttryckts i fråga om dess lämplighet för att möta både den digitala omställningens och klimatförändringarnas utmaningar (2). Nationella, regionala och lokala myndigheter måste också digitaliseras och påskynda införandet av ny digital infrastruktur, inklusive 5G. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Den digitala omvandlingsvågen saknar motstycke i fråga om hastighet, omfattning och skala. Det är inte realistiskt att förvänta sig att alla företag, inklusive små och medelstora företag och företag inom den sociala ekonomin, snabbt och framgångsrikt ska kunna anpassa sig till denna exempellösa förändringsvåg. Omvandlingen kan ge upphov till lika många offer som framgångar om företagen inte får tid att anpassa sig och får stöd genom relevanta åtgärder. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Dessa åtgärder bör inbegripa att förse företagen med den infrastruktur som krävs för att stödja den digitala omvandlingen och en åtföljande rättslig ram som är proportionerlig och ändamålsenlig. Medlemsstaterna måste också ha ett nära samarbete om utveckling och validering av digitala lösningar, vilket kommer att leda till ett nätverk för utbyte av bästa praxis. Andra åtgärder skulle kunna omfatta skattelättnader för att ytterligare stödja de investeringar som företagen måste göra i den digitala omvandlingen av sin verksamhet och sina arbetsprocesser. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Marknader där konsumenterna kan känna tillit, vara fria från otillbörlig påverkan och göra val i en verkligt öppen och konkurrensutsatt miljö är en förutsättning för en tillförlitlig digital omställning. Detta är ofta inte fallet om vi tittar på hur koncentrerade vissa marknader är (sociala medier, kommunikationsappar, sökning, operativsystem osv.) och hur ofta konsumenternas rättigheter kränks. EESK betonade i sitt yttrande om den nya strategin för konsumentpolitiken (INT/922 (3)) att konsumentskyddsbestämmelserna också måste anpassas till den digitaliserade världen. De nya utmaningar som uppstår till följd av ny digital teknik, såsom artificiell intelligens (AI), sakernas internet och robotteknik, kräver en förstärkning av det nuvarande skyddet. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | En ytterligare förutsättning för att uppnå de önskade resultaten av den digitala omvandlingen är att företag av alla storlekar, inbegripet företag inom den sociala ekonomin, förbereder sig för den digitala omvandlingen. Detta inbegriper stöd från relevanta ekonomiska resurser och utbildningsprogram för att småföretagare och personal vid dessa företag ska kunna bekanta sig med den senaste tekniken och de möjligheter som den ger upphov till. För det andra måste alla aspekter av införandet av denna djupgående förändring kommuniceras på alla nivåer på arbetsplatsen. För det tredje är det också nödvändigt att öka medvetenheten om behovet av att införa nya sätt att arbeta, agera och kommunicera i linje med den exempellösa förändringen i organisationskultur. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Den digitala omvandlingen har lett till att efterfrågan på digitala färdigheter ökat avsevärt inom praktiskt taget alla branscher, från tillverkning till finansiella tjänster och så vidare, och ökningen förväntas bara fortsätta inom överskådlig framtid. Det är därför absolut nödvändigt att myndigheter och företag fortsätter att investera i utbildning för alla, inbegripet yrkesutbildning, för att säkerställa att den digitala omvandlingen sker smidigt och att individer och företag förfogar över den kompetens som behövs för att kunna dra nytta av denna omställning. Detta bör även omfatta utbildning om deltagande på digitala plattformar. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Den digitala omvandlingen sker allt snabbare och detta måste åtföljas av en avsevärd ökning av antalet inskrivna inom STEM-utbildningsområden under de kommande åren. Att utveckla färdigheter inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik är nödvändigt för att stödja omvandlingen, överbrygga klyftan mellan könen och få fram nästa generation innovatörer. Utbildningen inom dessa områden kommer att bidra till att stimulera ekonomin och skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Den digitala omvandlingen har lett till ökad arbetsintensifiering och otryggare anställningsförhållanden, vilket innebär allvarliga utmaningar i fråga om arbetarskydd, arbetstagarrepresentationen och rättvis behandling av arbetstagare. I ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv, som antogs 2019, föreslogs en människocentrerad strategi för ny teknik i arbetslivet. Utmaningen är dock hur detta ska omsättas i ändamålsenliga strategier, lagar och åtgärder som skyddar arbetstagarna och möjliggör en lämplig representation. Det är därför som en EU-omfattande översyn av politiken (och eventuellt lagstiftning som är proportionerlig och ändamålsenlig) och åtgärderna bedöms vara nödvändig, inte bara för att uppnå politisk samstämmighet utan också för att engagera berörda aktörer i utformningen av en politik som bygger på det grundläggande målet att uppnå social rättvisa. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Slutligen kan man i alla diskussioner om en digital omställning för alla inte bortse från dess koppling till miljöanpassningen av EU:s ekonomier och EU:s mål om koldioxidneutralitet, samt den tonvikt som i planerna för återhämtning och resiliens läggs vid initiativ som stöder dessa mål. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Digital omställning och miljöanpassning bör inte bara gå hand i hand, utan är avgörande för att främja innovation i hela EU. Till exemplen hör blockkedjeteknik som kan optimera leveranskedjan och öka effektiviteten, vilket skulle bidra till minskad resursförbrukning och till att man kan ha kontroll på komponenter, produkter och material, och på så sätt till den cirkulära ekonomin. Dessutom kan digital teknik bidra till att neutralisera eller kompensera utsläpp som är tekniskt komplicerade eller dyra. Digital omställning och miljöanpassning är av avgörande betydelse, men som framhållits i detta yttrande bör rättvisa i samhället alltid vara den vägledande principen för genomförandet. Med andra ord bör fördelarna med den digitala omvandlingen, till exempel vid tillämpning av den senaste teknik som används för att tillhandahålla smarta, sömlösa och diskreta tjänster på områdena energi, säkerhet, rörlighet, välbefinnande och samhälle som bidrar till att uppnå koldioxidneutralitet, vara tillgängliga för alla. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Vi medger att detta inte är lätt att uppnå, men det är just därför som digitaliseringsplanerna i samband med miljöanpassningen av EU:s ekonomier bör inbegripa en samrådsprocess och analys som omfattar flera berörda parter, på grundval av social dialog och kollektivförhandlingar, där fokus ligger på mål på medellång och lång sikt som faktiskt påverkar européernas liv. |
| --- | --- |

3.14

Bryssel den 7 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Detta är i linje med rådets slutsatser om att forma Europas digitala framtid (9 juni 2020), där rådet uppmanar ”kommissionen att föreslå en förstärkt EU-politik för digital förvaltning, med e-integrationen av alla medborgare och privata aktörer i åtanke, för att säkerställa samordningen av och stödet till den digitala omvandlingen av offentliga förvaltningar i EU:s samtliga medlemsstater, inbegripet interoperabilitet och gemensamma standarder för säkra och gränslösa uppgiftsflöden och tjänster”.

1

(2)  https://www.epsu.org/article/proposed-transition-fund-really-just

2

(3)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 45.

3

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/16

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Vuxenutbildning

(förberedande yttrande på begäran av det slovenska rådsordförandeskapet)

(2021/C 374/04)

| Föredragande: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |
| --- | --- |

Föredragande:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Remiss från det slovenska rådsordförandeskapet | Skrivelse, 19.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Presidiets beslut | 23.3.2021 |
| Ansvarig sektion | Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 21.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 8.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 233/3/5 |

Remiss från det slovenska rådsordförandeskapet

Skrivelse, 19.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Presidiets beslut

23.3.2021

Ansvarig sektion

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

21.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

8.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

233/3/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK uppskattar det ökade fokus på vuxenutbildning, fortbildning och kompetensutveckling som kommissionen upprepar i sina senaste initiativ, främst i den europeiska kompetensagendan. EESK anser att välriktade politiska åtgärder som åtföljs av incitament omedelbart bör utformas och genomföras för att stödja medlemsstaterna, vilket EESK redan har påpekat i yttrandet ”Stödjande utbildningssystem för att undvika kompetensglapp – vilka förändringar krävs?” (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK påpekar att den snabba utvecklingen och spridningen av ny teknik måste åtföljas av en effektiv kompetenshöjning och omskolning. EESK understryker att covid-19-krisens effekter på Europas samhälle och ekonomi ytterligare har belyst vikten av en ändamålsenlig utbildningspolitik och högkvalitativa arbetstillfällen för att bidra till en hållbar och rättvis social och ekonomisk återhämtning och motståndskraft, vilket är avgörande för att hjälpa Europa att hantera konsekvenserna av pandemin. Investeringar i vuxenutbildning och kompetensutveckling kan spela en avgörande roll för den ekonomiska återhämtningen och ett socialt Europa. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna stärker vuxenutbildningspolitiken genom att anlägga ett helhetsperspektiv och förbättra dess tillgänglighet och kvalitet och göra den mer inkluderande samtidigt som nationella befogenheter och subsidiaritetsprincipen respekteras. EESK anser att vuxenutbildningspolitiken bör förbättras i vid bemärkelse, med beaktande av ändamålsenliga strategier, som bör skräddarsys för lokala behov, för att uppfylla de nya kompetenskraven. EESK understryker vikten av att förbättra pedagogik och andragogik i vuxenutbildningen med grundläggande utbildning av god kvalitet, fortsatt yrkesmässig utveckling samt förbättrade och rättvisa arbetsvillkor och en stödjande arbetsmiljö för vuxenutbildarna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK betonar att vuxenutbildning är avgörande för att hjälpa vuxna att förbättra och skaffa sig medborgarfärdigheter och spela en aktiv roll i samhället. Livslångt lärande bör bli en livsstil för alla för att överbrygga skillnader och ojämlikheter i samhället, och det bör också bli en realitet på arbetsplatsen. I detta avseende är användningen av ”färdigheter” ytterst viktig i begreppets vidare bemärkelse och förståelse när det gäller arbetsplatsen, där det sociala livet och privatlivet ingår i en helhetssyn på kompetensutvecklingsprocessen. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK understryker betydelsen av vuxenutbildning och beklagar att EU-institutionerna och flera medlemsstater inte betraktar det som en politisk prioritering trots att vuxenutbildningen är avgörande för att utnyttja den fulla potentialen när det gäller sysselsättning och social inkludering och för att ge vuxna möjlighet att aktivt delta på arbetsmarknaden och vara demokratiska medborgare. EESK rekommenderar att medlemsstaterna stärker politiken, styrningen och finansieringen av vuxenutbildning i enlighet med principerna i Unescos fyra pelare för utbildning (2): lära för att veta, göra, vara och leva tillsammans. För att mål 4 för hållbar utveckling ska kunna genomföras måste det finnas ett effektivt stöd till det civila samhället för att bygga upp ett partnerskap om tillhandahållande av vuxenutbildning i informella och icke-formella sammanhang och för att se till att man faktiskt når människor. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK föreslår att kommissionen och medlemsstaterna fastställer realistiska långsiktiga mål och inrättar ett system för kontinuerlig övervakning av deltagandet i vuxenutbildning och tillgängligt livslångt lärande av hög kvalitet, inklusive personalutbildning, för varje medlemsstat, med beaktande av regionala skillnader. Detta system bör syfta till att säkerställa att alla har de kunskaper och färdigheter samt den kompetens och inställning som krävs för att Europa ska kunna skapa ett rättvist, sammanhållet, hållbart, digitalt och välmående samhälle. Det är också viktigt att förbättra forskning och kompetensinventering på sektorsnivå och nationell nivå om kompetensbehov och kompetensprognoser för att uppdatera vuxenutbildningen för personer som står inför omställningar, förbättra uppgifterna om medlemsstaternas investeringar i vuxenutbildning och säkerställa frekvent övervakning och insamling av uppgifter om anställdas lärande och utbildningskurser. Arbetsmarknadens parter och det civila samhället bör aktivt delta i arbetet med att förbättra den nationella kompetensinventeringen, bland annat genom att analysera, prognostisera och förutse kompetensbehov. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Medlemsstaterna måste påskynda genomförandet av rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (3) för att se till att alla lågutbildade och lågkvalificerade vuxna utvecklar sina grundläggande färdigheter och får vägledning och motivation att delta i utbildning för att förbättra sitt liv och sin anställbarhet. För att säkerställa att 80 % av de vuxna har grundläggande digitala färdigheter uppmanar EESK kommissionen och medlemsstaterna att stödja vuxna så att de kan tillägna sig ett minimum av grundläggande digitala färdigheter utan kostnad för att hjälpa dem att förvärva färdigheter för arbetet och det dagliga livet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK påpekar att alla vuxna, oavsett kvalifikationer och socioekonomisk bakgrund, behöver stöd för att få tillgång till högkvalitativt och inkluderande livslångt lärande och för att få sina färdigheter och sin kompetens validerad. De offentliga arbetsförmedlingarna bör öka och underlätta bättre tillgång till rättvis och kostnadsfri vägledning och rådgivning och se till att alla vuxna informeras om möjligheterna till livslångt lärande samt att arbetstagarna informeras om hur arbetstillfällena kommer att förändras och vilka färdigheter som krävs för nya arbeten och uppgifter. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda informations- och upplysningskampanjer tillsammans med arbetsmarknadens parter för vuxna och arbetstagare som påverkas av den gröna och digitala omställningen för att hjälpa arbetskraften att förvärva de färdigheter som behövs. Kommissionen bör anordna årliga evenemang med temaveckan för yrkesutbildning som förebild för att informera vuxna om vuxenutbildning och vidareutbildning och motivera dem att delta och för att bistå den nationella politiken. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK understryker vikten av subsidiaritet när det gäller vuxenutbildningspolitiken så att man respekterar den roll som arbetsmarknadens parter spelar på nationell nivå och branschnivå när det gäller att fastställa kompetenskrav och förvalta nationella system för att finansiera och säkerställa tillgång till vuxenutbildning och personalutbildning. EESK noterar att genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör säkerställa att alla företag har rätt och förmåga att inrätta kompetensstrategier för innovationsbehov och att stödja en rättvis omställning för arbetstagare och högkvalitativa lärlingsutbildningar för ungdomar och vuxna i samband med den gröna och digitala omställningen. I rådets sysselsättningsriktlinjer (4) (2020) görs en tydlig åtskillnad mellan att säkerställa rättigheter till utbildning och att tillhandahålla individuella utbildningskonton som ett av de möjliga verktygen, vilket gör det möjligt för länderna att besluta hur sådana rättigheter ska garanteras. Individuella utbildningskonton är verktyg som kan garantera rätten till utbildning. Alla vuxna och arbetstagare bör – i enlighet med kollektivavtal och nationell lagstiftning – ha rätt att få tillgång till personalutbildning av hög kvalitet, betald studieledighet, kvalifikationer, validering av informellt och icke-formellt lärande samt kvalitetssäkrad och flexibel vägledning och rådgivning. EU:s medlemsstater måste inrätta finansiella mekanismer och verktyg för att underlätta vuxnas – särskilt arbetstagares – tillgång till lärande och utbildning, med deltagande av arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK påminner medlemsstaterna om att se till att alla vuxna, särskilt de från en mindre gynnad socioekonomisk bakgrund, har lika tillgång till livslångt lärande som gynnar deras personliga eller yrkesmässiga utveckling. Målinriktat stöd måste ges till unga som varken arbetar eller studerar, migranter och flyktingar, missgynnade och utsatta grupper samt äldre människor för att säkerställa ett aktivt och hälsosamt åldrande. EESK uppmanar kommissionen att se till att fokus på utbildning i EU:s nya strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning omfattar studerande i alla åldrar och inriktas på att göra vuxenutbildningen tillgänglig och kostnadsfri för alla studerande med funktionsnedsättning och inlärningssvårigheter i fysiskt tillgängliga miljöer, och se till att lärare får utbildning om hur de kan anpassa sina lektioner och hur de även kan göra nätbaserat lärande tillgängligt. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK understryker att demokratisk samhällsstyrning är avgörande för utbildningssystemen, inbegripet en effektiv social dialog och meningsfulla samråd med det civila samhällets organisationer, för att stödja kompetensutveckling hos alla vuxna, särskilt arbetstagare och arbetslösa, samtidigt som man uppnår EU:s mål för deltagande i vuxenutbildning i enlighet med handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, rådets rekommendation om yrkesutbildning och Osnabrückförklaringen, och för att bidra till rådets kommande resolution om en agenda för vuxenutbildning. EESK påpekar att den sociala dialogen och samspelet mellan fackföreningar och arbetsgivare är avgörande för att öka tillgången till vuxenutbildning för alla, främja flexibilitet och vägledning, anpassa utbildningen till arbetsmarknadens behov, säkerställa utbildningens kvalitet och finansiera utbildning. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK framhåller att alla vuxna, särskilt arbetstagare, måste få bättre tillgång till aktuell information om erkännande- och valideringsförfaranden. Detta kan uppnås genom ett effektivt genomförande av rådets rekommendation av den 20 december 2012 om validering av icke-formellt och informellt lärande (5) och genom att se till att valideringssystemen får tillräcklig offentlig finansiering i alla EU-länder. Genom att se till att utbildning erkänns kan arbetsgivare och fackföreningar stödja en höjning av arbetstagarnas kvalifikationsnivåer och bidra till deras karriärutveckling och en rättvis omställning på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsparternas deltagande i styrningen av vuxenutbildning, personalutbildning och system för betald studieledighet är av avgörande betydelse, bland annat genom att främja gemensamma åtgärder av arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK understryker att kompetenshöjning och omskolning är av yttersta vikt för att stödja industrins gröna och digitala omställning och att de måste ses som ett socialt och ekonomiskt ansvar för att säkerställa inkluderande utbildning för arbetstillfällen av god kvalitet och en rättvis omställning för alla. Framåtblickande industristrategier, inbegripet en effektiv kompetenspolitik, behövs för att stödja kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften. Dessa kan genom att balansera arbetsmarknaden bidra till en rättvis och socialt jämlik omställning till en klimatneutral ekonomi, som bidrar till inkluderande digitalisering och arbetstillfällen av hög kvalitet. Företagen behöver effektivt stöd för att stärka och finansiera sina strategier för kompetenshöjning och omskolning av sin arbetskraft för att främja innovation. Samtidigt bör det övergripande ekonomiska och sociala intresset respekteras. I kollektivavtal bör tillgången till olika typer av betald studieledighet fastställas för arbetstagarnas personliga och yrkesmässiga behov. EESK påminner EU:s medlemsstater om att så snart som möjligt anpassa arbetstagarnas tillgång till betald studieledighet till ILO:s konvention nr 140 om betald ledighet för studier genom nationella åtgärder och kollektivavtal och att, med stöd av arbetsmarknadens parter, se till att den faktiskt tillämpas. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK förespråkar en hållbar nationell finansiering av vuxenutbildning, kompletterad med en effektiv användning av EU-medel, inbegripet faciliteten för återhämtning och resiliens, för att stödja ekonomisk tillväxt och ett motståndskraftigt samhälle inom ramen för den digitala och gröna omställningen av ekonomin, genom att säkerställa inkluderande vuxenutbildning av hög kvalitet för alla, inbegripet arbetslösa och andra personer som står utanför arbetsmarknaden, där man särskild ser till att utbildningen är tillgänglig för alla arbetstagare. Detta kräver ett tydligt åtagande på europeisk och nationell nivå om att avsätta en lämplig andel av de tillgängliga resurserna för att främja utvecklingen av systematiska och samordnade system för vuxenutbildning som en viktig del av de nationella planerna. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK understryker vikten av att säkerställa kvalitet, relevans, ändamålsenlighet och inkludering när det gäller vuxenutbildning och fortbildning. EESK föreslår att medlemsstaterna uppmuntras att se till att alla utbildningsprogram och läroplaner, även för personalutbildning, tydligt fastställer läranderesultat och nyckelkompetenser, och kommissionen bör främja arbetet med att genomföra rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (6) och stödja gemensamma åtgärder av arbetsmarknadens parter. Det är viktigt att förbättra systemen för kvalitetssäkring av vuxenutbildning och vidareutveckla kommissionens Eqavet-nätverk så att det kan tillämpas på vuxenutbildning, fortsatt yrkesutbildning, lärlingsutbildning och personalutbildning. I detta sammanhang bör man ta hänsyn till att ekonomins, arbetsgivarnas och arbetstagarnas behov omsätts i program och läroplaner för vuxenutbildning. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK uppmanar med kraft medlemsstaterna att i största möjliga utsträckning involvera företag och fackföreningar i utarbetandet av strategier för kompetensutveckling för industrins digitala och gröna omställning. EESK föreslår att miljöpolitiken kopplas till utbildningspolitiken och att nationella strategier för gröna färdigheter och grön kompetens utarbetas för att göra alla vuxna medvetna om klimatförändringar, miljöansvar och hållbar utveckling som en del av det livslånga lärandet genom att man utser nationella samordnare. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka vuxenutbildningspolitiken för att göra inkluderande vuxenutbildning i livskunskap av hög kvalitet till en rättighet för alla vuxna och att uppnå och öka målet på 60 % deltagande i vuxenutbildning per år genom att åtgärda kompetensglapp och förbättra styrning och finansiering av vuxenutbildning, inbegripet personalutbildning. EESK uppmanar kommissionen att återinföra öppna samordningsmetoder mellan berörda ministerier som arbetar med vuxenutbildning i EU:s medlemsstater, arbetsmarknadens parter och det civila samhället inom ramen för en arbetsgrupp och att se till att det givande arbete som utförts av tidigare arbetsgrupper om vuxenutbildning fortsätter. EESK anser också att en plattform bör inrättas för nationella vuxenutbildningssamordnare, arbetsmarknadens parter och intressenter, som bör vara skild från Epale (7), och att dessa olika aktörer bör sammanträda regelbundet som ett nätverk. |
| --- | --- |

1.18

2.   Bakgrund

| 2.1 | Covid-19-krisen, demografiska förändringar, digitaliseringen av arbetsmarknaden och utfasningen av fossila bränslen i ekonomin ger upphov till enorma förändringar av arbeten och uppgifter. Redan före pandemin förutspåddes det att vissa uppgifter skulle ändras i två av fem arbetstillfällen och att 14 % av arbetstillfällena skulle ändras på grund av digitaliseringen (Cedefop). Fram till 2030 skulle upp till 20 miljoner arbetstillfällen kunna skapas i hela världen på grund av industrins gröna omställning (OECD). Omkring 128 miljoner vuxna (8) – 46,1 % av Europas vuxna befolkning – behöver kompetenshöjning och omskolning. De effekter som digitalisering, robotisering, nya ekonomiska modeller såsom Industri 4.0, den cirkulära ekonomin och delningsekonomin får på nya kompetenskrav kräver samordnade åtgärder för att stimulera ytterligare vuxenutbildning i Europa. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EU-ländernas ledare möttes vid det sociala toppmötet i Porto den 7 maj 2021 för att stärka den europeiska pelaren för sociala rättigheter. De åtgärder som föreslås i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter syftar till att skapa ”fler och bättre arbetstillfällen”, främja ”kvalifikationer och jämlikhet” och förbättra ”socialt skydd och social inkludering”. Ledarna fastställde mål för 2030, t.ex. att minst 60 % av de vuxna ska delta i vuxenutbildning varje år och att 80 % av de vuxna ska ha åtminstone grundläggande digitala färdigheter. Dessa mål avser den första principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, där det fastställs att ”alla har rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att behålla och tillägna sig färdigheter som gör att man kan delta fullt ut i samhället och klara omställningar i arbetslivet”, samt de rättigheter som nämns i den fjärde principen, bland annat hjälp med att utbilda eller omskola sig, särskilt unga människors tillgång till fortbildning, lärlingsplats och praktik. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Genomförandet av kommissionens senaste politiska initiativ (9) om livslångt lärande, kompetenshöjning och omskolning måste bidra till att nå målen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter för vuxenutbildning genom en ändamålsenlig social dialog med arbetsmarknadens parter och samråd med det civila samhället. I enlighet med kommissionens rekommendation (EU) 2021/402 (10) måste systemen för vuxenutbildning kompletteras genom att man inrättar effektiva system för livslång vägledning och rådgivande och medvetandehöjande åtgärder, integrerar utsatta grupper och inför effektiva system för validering av icke-formellt och informellt lärande för alla. |
| --- | --- |

2.3

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Stärkta demokratiska europeiska och nationella styrelseformer och utnyttjande av arbetsmarknadsparternas potential att identifiera kompetensbehov och bidra till att förbättra integrationen på arbetsmarknaden är avgörande för att man ska kunna utforma och genomföra mer tillgängliga och högkvalitativa system för vuxenutbildning i syfte att förbättra livskunskaperna och de sociala färdigheterna för alla vuxna, bland annat öka medvetenheten om hållbar utveckling, miljöansvar, demokratiskt medborgarskap, tolerans och europeiska värden. Det är viktigt att stärka vuxenutbildningspolitiken i vid bemärkelse och att beakta effektiva strategier för att uppfylla de nya kompetenskraven. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | En ändamålsenlig social dialog med arbetsmarknadens parter och samråd med det civila samhället är avgörande för att se till att vuxenutbildningspolitiken kan utformas och genomföras på ett framgångsrikt sätt. Arbetsmarknadens parter spelar en nyckelroll när det gäller att fastställa kompetensbehov och uppdatera kvalifikationsprofiler eftersom företag och arbetstagare dagligen upplever att arbetstillfällen och uppgifter förändras. Företag och arbetstagare måste vara fullt delaktiga i utarbetandet av strategier för att utveckla färdigheter för industrins digitala och gröna omställning. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | För att göra systemen för vuxenutbildning mer tillgängliga för alla krävs starka nationella strategier och ytterligare politiskt samarbete mellan EU-länderna, särskilt mellan ministerier, arbetsmarknadsparterna inom utbildning och berörda parter i det civila samhället. Det är viktigt att knyta samman politik på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå så att människor faktiskt får tillgång till vuxenutbildning och personalutbildning och att koppla samman olika politikområden så att social-, miljö-, digitaliserings- och finanspolitiken kan förbättra vuxenutbildningen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Det ambitiösa mål för deltagande i vuxenutbildning som fastställs i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter kan uppnås om ett EU-initiativ som stöds av en rådsrekommendation uppmuntrar regeringarna att säkerställa bättre tillgång till och tillräcklig finansiering för vuxenutbildning och personalutbildning genom olika finansiella verktyg. EESK hänvisar till sitt yttrande ”Hållbar finansiering för livslångt lärande och kompetensutveckling i samband med brist på kvalificerad arbetskraft” (11) och understryker att hållbara offentliga investeringar i vuxenutbildning och ändamålsenliga privata investeringar i personalutbildning är förutsättningar för att de politiska åtgärderna för social och ekonomisk inkludering av studerande i alla åldrar och stöd till företag ska lyckas. Därför måste återhämtningsplanen, Next Generation EU och andra EU-fonder (t.ex. ESF+ och Fonden för en rättvis omställning) användas effektivt och konsekvent för att stödja utbildningspolitiken inom den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK noterar (12) vikten av att förbättra färdigheterna samt kompetensen och attityden hos alla i Europa när det gäller miljön och ta itu med kompetensbehoven. EU:s medlemsstater måste koppla miljöpolitiken till utbildningspolitiken och utarbeta nationella strategier för gröna färdigheter och grön kompetens för att göra alla vuxna medvetna om klimatförändringar, miljöansvar och hållbar utveckling som en del av livslångt lärande och se till att arbetstagarna också har de gröna färdigheter och den gröna kompetens som krävs för en rättvis omställning av industrin. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Utbildningsstöd måste finnas tillgängligt för dem som är i störst behov av det, såsom lågutbildade och atypiska arbetstagare. Personalutbildning och utbildning utanför men finansierad av företag måste stödja kompetensutveckling för att tillgodose företagens och arbetstagarnas behov. För att säkerställa att alla arbetstagare, oavsett kompetensnivå och avtalssituation, har tillgång till kompetenshöjning och omskolning måste avtal på nationell nivå samt bransch- och företagsnivå slutas för att fastställa utbildningsbehov och utbildningsutbud. Kollektivavtal måste ingås för att säkerställa att arbetstagare genom olika incitament har tillgång till vuxenutbildning och betald studieledighet. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK hänvisar till rådets resolution om en förnyad europeisk agenda för vuxenlärande (13) och betonar att medlemsstaterna med medverkan av lärare måste göra mer för att förbättra kvaliteten på undervisningen inom vuxenutbildningssektorn genom att förbättra grundutbildningen och den fortsatta yrkesutvecklingen, genom att underlätta rörligheten för lärare, utbildare och annan personal inom vuxenutbildning och genom att säkerställa goda arbetsvillkor och en stödjande arbetsmiljö för personal inom vuxenutbildning. Det krävs en effektiv social dialog med deras fackföreningar så att man kan komma överens om åtgärder för att göra yrket mer attraktivt och förbättra rekryteringen och bibehållandet av personal. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Inrättandet av en europeisk utbytesplattform för digitalt material och digitala kurser inom ramen för handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027 och europeiska standarder för mikromeriter kan vara till nytta för att förbättra tillgången till och förtroendet för vuxenutbildningskurser. Studerande behöver utförlig information om huruvida kurser leder till fullständiga eller partiella kvalifikationer eller till mikromeriter, om vem som validerar och säkerställer kursernas kvalitet, huruvida och hur de erkänns och hur de kan omvandlas till fullständiga kvalifikationer. |
| --- | --- |

3.8

Bryssel den 8 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 228, 5.7.2019, s. 16.

1

(2)  https://en.unesco.org/themes/education/research-foresight/revisiting-learning

2

(3)  EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

3

(4)  Sysselsättningsriktlinjer.

4

(5)  EUT C 398, 22.12.2012, s. 1

5

(6)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 1, https://ec.europa.eu/education/education-in-the-eu/council-recommendation-on-key-competences-for-lifelong-learning_sv.

6

(7)  https://epale.ec.europa.eu/sv.

7

(8)  Cedefop: Empowering adults through upskilling and reskilling pathways. Volume 1: adult population with potential for upskilling and reskilling, februari 2020.

8

(9)  Dessa initiativ omfattar meddelandet ”Den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft”, rådets rekommendation av den 24 november 2020 om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (EUT C 417, 2.12.2020, s. 1), meddelandet ”Stöd till ungdomssysselsättning – en väg till jobb för nästa generation”, förslaget till rådets rekommendation om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti samt handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027.

9

(10)  Kommissionens rekommendation (EU) 2021/402 av den 4 mars 2021 om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder) (EUT L 80, 8.3.2021, s. 1).

10

(11)  EUT C 232, 14.7.2020, s. 8.

11

(12)  EUT C 56, 16.2.2021, s. 1.

12

(13)  EUT C 372, 20.12.2011, s. 1.

13

---

III Förberedande akter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs 562:a plenarsession – Interactio, 7.7.2021–8.7.2021

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/22

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet

[COM(2021) 118 final]

(2021/C 374/05)

| Föredragande: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Föredragande:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Remiss | Europeiska kommissionen, 21.4.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 15.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 7.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 207/0/3 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 21.4.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

15.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

7.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

207/0/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommissionens plan för den digitala kompassen 2030 läggs fram vid en avgörande tidpunkt för unionen och hela världen. EESK välkomnar initiativet och målet att använda digital teknik för att förbättra medborgarnas liv, skapa fler arbetstillfällen, underlätta framsteg och stärka den europeiska konkurrenskraften. Pandemin har belyst den digitala utvecklingens betydelse och möjligheter, lyft fram behovet av anpassningar och förändrat vårt sätt att umgås och arbeta. EU måste ta itu med dessa utmaningar på ett korrekt sätt. Att ha en strategi, en plan med specifika mål och ett sätt att mäta framstegen är avgörande för att omsätta avsikter i resultat. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att digital innovation alltid måste skydda de grundläggande rättigheterna och garantera allas hälsa, säkerhet och integritet (skydd av personuppgifter). Det är mycket viktigt att medborgarna anser att utvecklingen och tillväxten har en positiv inverkan på deras livskvalitet. Effekterna av ny teknik som stöder vårt dagliga liv måste vara positiva och rättvist fördelade för att verkligen gynna samhället, och rätten till hälsa måste alltid ges företräde och erkännas i förteckningen över det digitala medborgarskapets grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK framhåller behovet av att återupprätta allmänhetens förtroende och förbättra cybersäkerheten och cyberresiliensen med ”inbyggd säkerhet” längs hela den digitala värdekedjan, ge människor bättre valmöjligheter och kontroll över sina data (”dataetik”) och fastställa mellanhändernas ansvar för att bekämpa olagligt och skadligt innehåll. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Att alla viktiga europeiska och nationella offentliga tjänster ska vara tillgängliga online är ett berättigat mål. EESK varnar dock för att ingen får hamna på efterkälken och att det är viktigt att stödja dem som inte omedelbart kan dra nytta av digitaliseringsprocessen. Det finns fortfarande en betydande grupp medborgare som saknar de kunskaper och färdigheter och till och med den maskin- och programvara som krävs för att kunna dra nytta av dessa resurser. EESK uppmanar kommissionen att stödja dem som befinner sig i en övergångsprocess. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK framhåller den enorma risk för inlärningsnackdelar som kan bli följden av obalanserade investeringar. Från barn till äldre måste den digitala fattigdomens effekter hållas i åtanke, och det är därför en prioritering att noga uppmärksamma de verkliga riskerna. Investeringar i infrastruktur måste göras samtidigt som investeringar i utbildning för att minska klyftorna. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK betonar behovet av att hjälpa människor att fortbilda och omskola sig. Detta bör göras genom att skapa lika möjligheter genom att man stärker offentlig-privata partnerskap för kompetenshöjning och omskolning (både den nuvarande arbetskraften och vuxenstuderande) och främjar inställningen att lärandet är en livslång process för alla. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att utbildningen måste moderniseras för ett digitalt samhälle. Det är mycket viktigt att driva på digitaliseringen av utbildningssystemen genom att uppdatera utbildningsinnehållet till den digitala tidsåldern och skapa offentlig-privata ekosystem för att genomföra nya utbildningsmetoder som är öppna och tillgängliga för att ge alla samma möjligheter. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Den digitala utvecklingen omfattar risker såsom bedrägeri, integritetsintrång och bristande insyn, vilket skulle kunna undergräva de mål som fastställs i dokumentet. EESK anser att man måste skapa förutsättningar för att förebygga sådana risker och reglera ansvaret på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK betonar behovet av att överväga strategier för att hantera eventuella förflyttningar av arbetstillfällen till följd av teknisk förflyttning. Såsom anges i tidigare yttranden erkänns det att AI och robotteknik kommer att leda till att arbetstillfällen flyttas och förändras, att vissa försvinner och att andra tillkommer. Under alla omständigheter måste EU se till att alla arbetstagare, oavsett om de är anställda, egenföretagare eller falska egenföretagare, har tillgång till socialt skydd, i linje med Europas uppsättning sociala rättigheter. Den sociala dialogen om dessa frågor på alla nivåer måste främjas, och att anpassa skyldigheter och rättigheter till den nuvarande digitala och plattformsdrivna ekonomin måste prioriteras. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | För att man ska kunna hantera den digitala omställningen på ett inkluderande och socialt ansvarsfullt sätt och för att man ska kunna hantera förlusten av arbetstillfällen, särskilt under perioden efter covid, anser EESK att en prioritering måste vara en europeisk fond, som främst stöds genom beskattning av de största teknikföretagen, och som syftar till att stödja de arbetstagare som förlorar sin anställning eller sitt företag på grund av digitaliseringen av ekonomin, genom lämplig utbildning, kompetenshöjning och omskolning. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK efterlyser också en samordnad politik som på ett ändamålsenligt sätt tar itu med Europas utgångspunkt och motsvarar såväl de tekniska som de samhälleliga omvandlingar som vi har sett de senaste åren och som har påskyndats pga. pandemin: en industristrategi – som omfattar konkurrenspolitik och sektorsspecifik reglering, särskilt för säker konnektivitet – är av yttersta vikt. |
| --- | --- |

1.11

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK stöder kommissionens plan ”Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet” som ett led i en bredare handlingsplan för att främja Europas ekonomi och sociala återhämtning. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Covid-19-krisen har visat på ett stort externt beroende av teknik och dataprocesser, vilket måste hanteras effektivt och snabbt. Europas tillgångar på dessa områden måste utnyttjas bättre och EU-medborgarna göras mer delaktiga. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK betonar att ingen medborgare får hamna på efterkälken. Den digitala analfabetismen är fortfarande stor i Europa – 35 % enligt kommissionen – och bristen på tillgång till digitala resurser måste mildras. Tillgång till mänsklig närvaro i ekonomiska och administrativa förbindelser måste dock garanteras. Det är också viktigt att se till att digitaliseringens fördelar inte bara kommer ett fåtal till godo. Det digitala decenniet måste vara till nytta för alla. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Europeiska företag, särskilt små och medelstora företag, måste stödjas i sina digitaliseringsinsatser och ges möjlighet att konkurrera på global nivå. Om EU äger eller finansierar datorresurser, såsom datorer med kvantacceleration, måste tillgången till dem fördelas rättvist på grundval av objektiva kriterier. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Ambitioner och offentliga medel kommer dock inte i sig att ge de resultat som vi eftersträvar. Vi behöver också en samordnad politik som på ett ändamålsenligt sätt tar itu med Europas utgångspunkt och motsvarar såväl de tekniska som de samhälleliga omvandlingar som vi har sett de senaste åren och som har påskyndats pga. pandemin: en industristrategi – som omfattar konkurrenspolitik och sektorsspecifik reglering, särskilt för säker konnektivitet – är av yttersta vikt. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK välkomnar visionen om att utveckla ett digitalt utbildnings- och innovationsekosystem och framhåller behovet av att utnyttja de främsta europeiska vetenskapliga och akademiska institutionerna för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Det finns ett behov av att stärka det befintliga offentliga och privata samarbetet och skapa fler synergier för att säkra en ny digital giv som bygger på en styrningsmodell som kombinerar sociala, miljömässiga och ekonomiska aspekter i syfte att uppnå en långsiktigt hållbar, rättvis och inkluderande digital omställning. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESK betonar behovet av att överväga strategier för att hantera eventuella förflyttningar av arbetstillfällen till följd av teknisk förflyttning. Såsom anges i tidigare yttranden (1) erkänns det att AI och robotteknik kommer att leda till att arbetstillfällen flyttas och förändras, att vissa försvinner och att andra tillkommer. Under alla omständigheter måste EU se till att alla arbetstagare, oavsett om de är anställda, egenföretagare eller falska egenföretagare, har tillgång till socialt skydd, i linje med Europas uppsättning sociala rättigheter. Den sociala dialogen om dessa frågor på alla nivåer måste främjas. Åtgärder för att stödja människor vars arbete förflyttats bör antas och samordnas, eventuellt finansierade genom en EU-skatt på de företag som tjänar mest i den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Man får inte bortse från den roll som riskkapital, aktiemarknader och privata investeringar i allmänhet spelar. Den tekniska utvecklingen i Europa kommer att drivas av privata företag, och EU kommer bara att kunna konkurrera på global nivå om unionen förblir en välkomnande plats för dessa investeringar. Allt detta måste ske med vederbörlig hänsyn till sociala normer. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Ambitiösa konnektivitetsmål bör gå hand i hand med ett åtagande om ett gynnsammare regelverk som stöder privata investeringar i nätinfrastruktur. Det kommer att vara av avgörande betydelse att anpassa EU:s industristrategi och visionen om europeiskt ledarskap inom digital konnektivitet till konkurrenspolitiken och regleringspraxis för telekomsektorn. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | I färdplanen för det digitala decenniet fastställs planer för att utveckla en europeisk ”egen molninfrastruktur och molnkapacitet” i syfte att förhindra att data som produceras i Europa flyttas utomlands, såsom för närvarande är fallet med mer än 90 % av europeiska data. EU får inte vara naivt och måste fortsätta sin kamp för att bli mer oberoende och hålla sina medborgares data, särskilt känsliga data, inom sina gränser. I detta avseende är målet i planen för det digitala decenniet att ha 10 000 mycket säkra, klimatneutrala kantdator- och molnnoder ett steg i rätt riktning. Gaia X-projektet måste påskyndas och snabbt tas i drift. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESK stöder tanken på att främja en europeisk tekniksektor för att minska beroendet av amerikanska och kinesiska teknikjättar och komma ikapp på områden såsom 5G-utbyggnad, chippillverkning och datahantering, men varnar för strategin med en protektionistisk dataekonomi i Europa. Internationella partnerskap och samarbete bör främjas. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | För att uppnå dessa mål kommer 20 miljoner teknikexperter att behöva vara anställda inom de berörda arbetsområdena senast 2030, jämfört med dagens 7,8 miljoner. År 2019 vara bara 18 % av de 7,8 miljoner IKT-arbetstagarna kvinnor. Mångfald inom de digitala sektorerna är avgörande och kommer att bidra till att forma synen på världen och dess utmaningar, särskilt genom att minska risken för partiskhet. Målet om att uppnå en jämnare könsfördelning måste övervakas noga och kvinnors tillgång till vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM) uppmuntras. Den sociala dialogen bör främjas på alla nivåer (företagsnivå, branschnivå och nationell nivå) eftersom den kan bidra till detta mål. Kraftfulla kampanjer bör främjas i medlemsstaterna, med början i grundskolan, för att uppmuntra unga flickor att välja vetenskapliga och tekniska ämnen. Den digitala klyftan är en stor utmaning. I många landsbygdsområden finns det ännu inte ens 3G. EU och medlemsstaterna bör tillhandahålla incitament för att uppmuntra investeringar i landsbygdsområden för att se till att ingen medborgare hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Dessa investeringar skulle kunna främja territoriell sammanhållning och regional utveckling och ge människorna möjlighet att, om de så önskar, leva mer tillfredsställande liv utanför storstäderna (de ”smarta byar” som nämns i meddelandet). Distansarbetet måste utvecklas genom social dialog och kollektiva förhandlingar på alla nivåer för att skydda arbetstagarnas hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | EESK uppmuntrar kommissionen att skapa incitament för att människor ska flytta bort från storstadsområdena och därigenom främja landsbygdens ekonomiska och sociala utveckling. Detta kan bara göras om lämplig infrastruktur, särskilt inom telekommunikation och transport, inrättas. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Det finns stora miljöutmaningar att ta itu med under det kommande decenniet, och även miljöaspekten bör beaktas i alla åtgärder som vidtas i detta sammanhang. Dessutom bör den digitala kompassen användas som ytterligare ett verktyg för att bidra till att uppnå målen i den europeiska gröna given och minska miljöpåverkan. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | På samma sätt måste digital teknik vara öppen, inkluderande, icke-diskriminerande, rättvis och opartisk. Detta är ännu viktigare i och med att allt fler offentliga tjänster blir digitala. Enligt kommissionen har 65 % av EU-medborgarna i dag grundläggande digitala färdigheter. Målet är att denna andel ska vara 80 % senast 2030. Frågan om att inkludera och stödja de återstående 20 % av befolkningen (ca 90 miljoner EU-medborgare) är avgörande för att minska fattigdom och utestängning. Dessa medborgare tillhör vanligtvis de fattigaste och äldsta och bor på landsbygden. De skulle kunna bli ännu mer utsatta i hanteringen av offentliga och privata tjänster, som blir alltmer digitaliserade. EESK betonar att tillgång till människor i ekonomiska och administrativa förbindelser måste garanteras. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | EESK stöder till fullo målet att göra alla viktiga europeiska offentliga tjänster tillgängliga online, och EU-medborgarnas patientjournaler måste också bli helt digitala, eftersom 80 % av medborgarna förväntas använda en digital identitet. Detta kommer dock också att kräva samordnade insatser och politisk vilja från alla medlemsstater. EESK anser att det civila samhällets organisationer bör göras delaktiga för att detta mål ska kunna uppnås. Grundläggande digitala resurser för offentliga tjänster bör i princip vara kostnadsfria. Under alla omständigheter får digitaliseringen av offentliga tjänster inte leda till större ekonomiska hinder för användarna. |
| --- | --- |

2.18

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Den ökade digitaliseringen av livet kräver särskild omsorg när det gäller cybersäkerhet och risken för bedrägerier, och det är mycket viktigt att utbilda medborgarna i detta avseende. Att reglera kroppsnära teknik är särskilt angeläget och bör ägnas särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EU:s lagstiftning om den digitala ekonomin utvecklas snabbt. Medborgare och företag måste upplysas om sina rättigheter och skyldigheter i den digitala miljön. Det bör göras kontinuerliga insatser för att konsolidera lagstiftningsinitiativ och göra lagstiftningen lättare att förstå och tillämpa för medborgare och företag. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK välkomnar den regelbundna övervakningen av målen och styrningssystemet i meddelandet, och projekt där flera länder samarbetar är avgörande för att uppnå visionen i meddelandet. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK föreslår att man utarbetar fallstudier av vissa sektorer i medlemsstaterna och i länder utanför EU för att anta eller främja bästa praxis på europeisk nivå. Regulatoriska sandlådor, som tillhandahåller ett säkert utrymme för att testa nya affärsmodeller och affärsidéer, bör främjas. En ambitiös digital ekonomi måste skapa flexibla och tillåtande testområden. |
| --- | --- |

3.4

4.   En befolkning med digital kompetens och en högkvalificerad digital yrkeskår

| 4.1 | EESK stöder målet om 20 miljoner anställda IKT-specialister, med konvergens mellan kvinnor och män (2) (referensscenario 2019: 7,8 miljoner). Detta kommer naturligtvis att kräva investeringar i lämpliga utbildningssystem som kan stödja detta mål. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Digitaliseringen av de fria yrkenas tjänster som är nära kopplade till allmänna intressen såsom hälsa, säkerhet, rätt och levnadsstandard har stor inverkan på samhället och kräver nya yrkesmässiga och etiska strategier (3). Dess framgång är beroende av både en högkvalificerad yrkeskår och användarnas, patienternas, klienternas och konsumenternas digitala färdigheter och förståelse. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK betonar det ökande behovet av att fortbilda och omskola människor och främja inställningen att lärandet är en livslång process för alla. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pandemin har främjat distansinlärningen. Samtidigt har det blivit uppenbart att detta innebär en stor risk för fördröjt lärande för barn från lägre sociala klasser. När handlingsplanen för de digitala målen för 2030 genomförs måste särskild uppmärksamhet ägnas åt digital fattigdom. |
| --- | --- |

4.4

5.   EU:s globala roll under det digitala decenniet och lika villkor för små och medelstora företag

| 5.1 | När det gäller små och medelstora företag är det naturligtvis mycket viktigt att stödja deras digitaliseringsinsatser genom olika strategier, men det är också viktigt att betona de små och medelstora företagens roll som drivkrafter för innovation inom digital teknik. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Programvaruutveckling är en snabbt växande delsektor i den digitala processen. Stöd till innovativa små och medelstora företag förtjänar särskild uppmärksamhet. EESK stöder de finansiella mekanismer som kan säkerställa lämpligt stöd till små och medelstora företag för att garantera en smidig omställning. Samtidigt måste kontinuiteten säkerställas, vilket innebär att uppgraderingar till nyare versioner tillhandahålls så att användarna inte ständigt behöver investera i nya program. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Alla företag, oavsett om de är små och medelstora företag, uppstartsföretag eller expanderande företag, behöver kapital. Målen i dokumentet belyser hur brådskande det är att uppnå en kapitalmarknadsunion, som beaktar marknadslösningar och minskar beroendet av bankfinansiering och förhandsstöd, och som främjar överföring av besparingar mellan olika medlemsstater i strävan efter den bästa avkastningen, liksom behovet av att undanröja skattesnedvridningen till förmån för skuldsättning. Innovativa företag behöver eget kapital och ett skattesystem som inte i alltför hög grad missgynnar företagare med marginalskatter på deras kapitalvinster. |
| --- | --- |

5.3

6.   Risker och skyddsåtgärder

| 6.1 | Behovet av säkerhet, förutsägbarhet och både fysisk och psykisk hälsa måste också prioriteras i denna agenda. Det är viktigt att öka människornas medvetenhet om säkerhet, tillsammans med teknik för att förbättra livskvaliteten och arbetstillfällena. I enlighet med denna princip anser EESK att kommissionen bör utnyttja det tillfälle som ges i och med den planerade årliga övervakningen för att undersöka européernas uppfattning om respekten för deras rättigheter och värden i syfte att säkerställa att rätten till hälsa skyddas på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | På liknande sätt rekommenderar EESK att EU, i syfte att åtfölja denna nya industriella revolution, utarbetar en särskild övervakningsstrategi som omfattar alla elektromagnetiska föroreningar som orsakas av de olika teknikformer som för närvarande finns tillgängliga. Detta skulle göra det möjligt att spåra elektromagnetiska effekter i hela Europa i syfte att utveckla en facklitteratur om ämnet för att trygga befolkningens hälsotillstånd så snart den europeiska elektroniska patientjournalen har införts och data kan jämföras. Alla medlemsstater bör övervaka detta, och resultaten bör matas in i en gemensam europeisk databas. En europeisk politik bör utvecklas för att öka människors förtroende på detta område. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Den digitala tekniken bör tjäna EU-medborgarna, som aldrig bör behandlas som objekt eller rena datakällor. Befintliga etiska och tekniska riktlinjer, såsom de etiska riktlinjerna för tillförlitlig artificiell intelligens (AI) från högnivåexpertgruppen för artificiell intelligens, bör beaktas. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Mot bakgrund av de risker som databehandling medför rekommenderar EESK att man vidtar åtgärder för att se till att inte mer data lagras än vad som ett företag faktiskt behöver och att data inte lagras längre än vad som är nödvändigt. Samtidigt är datadriven innovation en nyckelfaktor för att vara konkurrenskraftig i den digitala miljön, och myndigheterna bör verka för ett sektorsövergripande regelverk för datadelning för att möjliggöra användarcentrerad datadelning. Den tillämpliga ramen måste främja tillgången till data och inriktas på interoperabilitet. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | 20 % av faciliteten för återhämtning och resiliens är öronmärkt för digital konnektivitet och 37 % för grön omställning. Detta förutsätter en ambitiös och samstämmig vision för den europeiska telekombranschen och ett åtagande om ett gynnsammare regelverk som stöder privata investeringar i nätinfrastruktur samt utveckling av självständiga integrerade telekommunikationstjänster med moln-, kant-, data- och AI-teknik. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EESK anser att den digitala omställningen måste anpassas till omställningen till en grönare ekonomi och ta hänsyn till miljöpåverkan. Användningen av resurser (inklusive knappa resurser) och deras energiförbrukning måste vara rimlig. Öppenhet om molntjänsternas koldioxidavtryck bör krävas på EU-nivå för att göra det möjligt för alla organisationer att beräkna sitt digitala koldioxidavtryck och utarbeta planer för att minska det. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EESK betonar behovet av att hålla jämna steg med den snabba utvecklingen av teknik och affärsmodeller och sträva efter att undanröja eventuella regleringsluckor, särskilt sådana som kan skada konsumenterna och de mest utsatta medborgarna. |
| --- | --- |

6.7

Bryssel den 7 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 1.

1

(2)  Desi-indikator ”2b1”. För närvarande uppgår andelen kvinnor bland de anställda IKT-specialisterna till bara 18 %.

2

(3)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 8.

3

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/28 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/28

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om roaming i allmänna mobilnät i unionen (omarbetning)

(COM(2021) 85 final – 2021/0045 (COD))

(2021/C 374/06)

| Föredragande: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Föredragande:

Christophe LEFÈVRE

| Remiss | Europaparlamentet, 24.3.2021
  Europeiska unionens råd, 11.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av sektionen | 15.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 7.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 204/0/1 |

Remiss

Europaparlamentet, 24.3.2021

Europeiska unionens råd, 11.3.2021

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av sektionen

15.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

7.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

204/0/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) konstaterar att kommissionens förslag är kopplat till






  — | utbyggnaden av infrastruktur för att undanröja vita fläckar och för bredbandsanslutning samt införandet av nästa generations (5G) teknik, |
| --- | --- | --- |

1.1

—

utbyggnaden av infrastruktur för att undanröja vita fläckar och för bredbandsanslutning samt införandet av nästa generations (5G) teknik,

| — | målet att uppnå en hög nivå av konsumentskydd och säkerställa konkurrens mellan mobilnätsoperatörer, |
| --- | --- |

—

målet att uppnå en hög nivå av konsumentskydd och säkerställa konkurrens mellan mobilnätsoperatörer,

| — | skapandet av ett ”Europa rustat för den digitala tidsåldern” i syfte att motverka att hinder återuppstår på den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

skapandet av ett ”Europa rustat för den digitala tidsåldern” i syfte att motverka att hinder återuppstår på den inre marknaden.

| 1.2 | Kommittén noterar att förslaget kommer att öka transparensen i slutkundsledet genom att man i bl.a. avtalsvillkoren kommer att tillhandahålla information om






  — | kvaliteten på de tjänster som kan användas vid roaming i EU, |
| --- | --- | --- |

1.2

—

kvaliteten på de tjänster som kan användas vid roaming i EU,

| — | mervärdestjänster, vilken typ av tjänster som kan bli föremål för högre avgifter och liknande information i det ”välkomst-sms” som skickas när kunden anländer till ett annat land, |
| --- | --- |

—

mervärdestjänster, vilken typ av tjänster som kan bli föremål för högre avgifter och liknande information i det ”välkomst-sms” som skickas när kunden anländer till ett annat land,

| — | de olika sätten att få tillgång till larmtjänsterna vid roaming. |
| --- | --- |

—

de olika sätten att få tillgång till larmtjänsterna vid roaming.

Mer allmänt kommer detta förslag att förbättra konsumentskyddet.

| 1.3 | Medan en studie har visat på en försämrad tillgång till det lokala nätet vid roaming syftar förslaget till att se till att roamingtjänster (”roaming som hemma” – RLAH) tillhandahålls på samma villkor som vid inhemsk konsumtion av dessa tjänster, med obegränsad tillgång till de senaste nätgenerationer och den senaste nätteknik som finns tillgängliga vid roaming. I de fall där den lokala infrastrukturens kvalitet är bristfällig rekommenderar EESK ökade investeringar i denna infrastruktur, särskilt när det gäller att förbättra täckningen i vita fläckar, men också minimikriterier som operatörerna gradvis ska uppnå för att konsumenterna ska kunna utnyttja dessa tjänster fullt ut. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | De lägre pristak som besökta nät kan debitera besökande operatörer är också välkomna, men minskningens omfattning är otillräcklig med tanke på skillnaden mellan de priser som debiteras och de faktiska kostnaderna för roaming i det besökta nätet. Detta leder till en ökad kostnad för basabonnemang för konsumenterna och undergräver konkurrenskraften hos virtuella mobiloperatörer, som måste köpa roamingtjänster från de största mobiloperatörerna. Framför allt ökar dataförbrukningen i hög takt. För att undvika negativa uppskalningseffekter för virtuella mobiloperatörer och små mobilnätsoperatörer måste pristaken i grossistledet sänkas i samma takt som förbrukningen ökar. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK bör uttrycka sitt stöd för det föredragna alternativet i förslaget ”Alternativ 3 – Hållbar och verklig RLAH” (föredraget alternativ) och säkerställa ännu lägre pristak än vad som anges i förslaget. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Även om den föreslagna förordningen förbättrar insynen i avgifterna för mervärdestjänster genom att skapa nummerserier för mervärdestjänster, med en centraliserad EU-databas för dessa nummerserier som är tillgänglig för operatörer, rekommenderar kommittén att den inkluderar möjligheten att avbryta en tjänst när den införs bedrägligt (”ping call”) efter en varning från de rättsliga myndigheterna eller polisen, med möjlighet för operatörerna av dessa tjänster att överklaga. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Förordningen hänvisar till ”skälig användning” för att beskriva roaminganvändning, men kommittén beklagar att den inte alls definierar dess gränser och inte heller behandlar regler för policyn för skälig användning för obegränsade avgiftsplaner eller prissättning av internationella samtal, oavsett om kunden använder roaming eller inte. Kommittén föreslår att uttrycket ”med förbehåll för skälig användning” stryks såvida inte dess tillämpningsområde anges, eftersom detta argument för närvarande används av operatörer för att kraftigt begränsa användningen av roamingpaket. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | När det gäller varningar när förbrukningen närmar sig en gräns som fastställts antingen av konsumenten eller av operatören, rekommenderar kommittén att operatören åläggs att varna konsumenten på nytt när den volym som ställts in för den första varningen har förbrukats igen, särskilt under samma samtal eller session av dataanvändning. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén anser i synnerhet att man bör ägna särskild uppmärksamhet åt situationer där mobila enheter används i gränsöverskridande områden med länder utanför EU, och rekommenderar






  — | att en specifik förbindelse begärs av operatörer som är verksamma inom Europeiska unionens områden för att EU:s RLAH-roamingavgifter ska kunna utvidgas till dessa länder eller till det angränsande geografiska området, |
| --- | --- | --- |

1.9

—

att en specifik förbindelse begärs av operatörer som är verksamma inom Europeiska unionens områden för att EU:s RLAH-roamingavgifter ska kunna utvidgas till dessa länder eller till det angränsande geografiska området,

| — | att internationella avtal ingås med dessa länder som gränsar till EU-länder för att utvidga EU:s RLAH-roaming. |
| --- | --- |

—

att internationella avtal ingås med dessa länder som gränsar till EU-länder för att utvidga EU:s RLAH-roaming.

| 1.10 | Kommittén noterar att studien och samråden om översynen av EU-förordningen delvis genomfördes före covid-19-krisen. Denna kris har lett till drastiska begränsningar av resorna inom Europa och omfattande användning av verktyg för distansarbete och streaming av universitetskurser, särskilt för Erasmus+-studenter. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén lyfter fram att det fortfarande finns många områden där det inte finns bredband vid accessnätet i Europeiska unionen, och noterar framför allt att hastigheten är otillräcklig för att tillgodose det behov som genereras av dessa mycket datakrävande videokonferenser, oavsett om det är fråga om roaming eller inte. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Kommittén rekommenderar att både strategin för täckning med fiberoptiskt bredband och kapaciteten att tillhandahålla bredband, vare sig det gäller i ett accessnät eller i mobilnät, stärks avsevärt. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK rekommenderar att EU-förordningen genomförs med det yttersta målet att göra Europeiska unionen till en enda avgiftszon på en inre marknad där samtal och dataförbrukning erbjuds till ”lokala” priser till alla mobiltelefoner och fasta telefoner för kunder som har ett telefonabonnemang i Europa, med samma hastighet och tillgång till infrastruktur, oavsett vilket land som samtalet görs från eller till. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Kommittén är bekymrad över förslaget att ändra sättet att se över de högsta grossistavgifterna genom en delegerad akt och rekommenderar en heltäckande lagstiftningsöversyn med avseende på samhällsaspekterna av utvecklingen av roaming. |
| --- | --- |

1.14

2.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 2.1 | Syftet med förslaget är att förlänga tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 531/2012 (1), som löper ut den 30 juni 2022. I förslaget justeras de högsta grossistavgifterna för att garantera ett hållbart tillhandahållande av roamingtjänster i slutkundsledet till nationella priser. Det införs också nya åtgärder för att öka transparensen och säkerställa verklig ”roaming som hemma” med avseende på tjänstekvalitet och tillgång till larmtjänster vid roaming. Eftersom förordning (EU) nr 531/2012 har ändrats flera gånger är syftet med detta förslag att omarbeta förordningen för att göra den tydligare och ersätta de ändringsrättsakter som den innehåller. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | De viktigaste föreslagna ändringarna syftar till att ge operatörerna möjlighet att tillhandahålla ”roaming som hemma” och täcka kostnaderna på ett hållbart sätt i grossistledet. Det föreslås att roamingavgifterna i grossistledet ska begränsas på EU-nivå för ringda samtal, sms och data till nivåer som är lägre än de som är tillämpliga till och med den 30 juni 2022. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Förutom att minska de högsta tillämpliga grossistavgifterna innehåller förslaget ändringar som syftar till att erbjuda slutanvändarna verklig ”roaming som hemma” och underlätta innovation och nättillgång, samtidigt som man skapar ett framtidssäkrat regelverk för både konsumenter och operatörer. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sammanfattningsvis bidrar förslaget till skapandet av ett ”Europa rustat för den digitala tidsåldern” och till ambitionen att på bästa sätt utnyttja den digitala omställningen för att ge människor större möjligheter att vara uppkopplade och kommunicera samt underlätta yrkes- och affärsverksamhet på den inre marknaden. Syftet är att förhindra att de hinder för den inre marknaden som undanröjts genom avskaffandet av tilläggsavgifter för roaming i slutkundsledet återinförs. |
| --- | --- |

2.4

3.   Rättslig grund

| 3.1 | Den rättsliga grunden för detta förslag är artikel 114, ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet, som syftar till att upprätta eller förbättra den inre marknadens funktion (artikel 26 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

3.1

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | Kommittén välkomnar detta förslag till EU-förordning och anser att förslaget äntligen måste syfta till att ge konsumenterna samma tjänstenivå utomlands som hemma och samma konsumentskyddsnivå. Operatörerna bör dock ha möjlighet att förhandla fram sina roamingavtal i grossistledet i enlighet med sina kommersiella behov. Förordningen bör inte innebära att avtal om tillträde i grossistledet kan ingås enbart med de operatörer som har de mest avancerade näten. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Kommittén konstaterar att kommissionens förslag är kopplat till






  — | utbyggnaden av infrastruktur för att undanröja vita fläckar och för bredbandsanslutning samt införandet av nästa generations (5G) teknik, |
| --- | --- | --- |

4.2

—

utbyggnaden av infrastruktur för att undanröja vita fläckar och för bredbandsanslutning samt införandet av nästa generations (5G) teknik,

| — | målet att uppnå en hög nivå av konsumentskydd och säkerställa konkurrens mellan mobilnätsoperatörer, |
| --- | --- |

—

målet att uppnå en hög nivå av konsumentskydd och säkerställa konkurrens mellan mobilnätsoperatörer,

| — | skapandet av ett ”Europa rustat för den digitala tidsåldern” i syfte att motverka att hinder återuppstår på den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

skapandet av ett ”Europa rustat för den digitala tidsåldern” i syfte att motverka att hinder återuppstår på den inre marknaden.

| 4.3 | EESK noterar att kommissionen sedan 2018 har genomfört konsekvensbedömningar, inklusive ett tolv veckor långt offentligt samråd 2020, om 1) roamingtjänster i slutkundsledet (förtydliganden och åtgärder beträffande tjänstekvalitet, mervärdestjänster och nödkommunikation vid roaming), 2) tillhandahållande av roamingtjänster i grossistledet, 3) den administrativa bördan i samband med förordning (EU) nr 531/2012 och effekterna av eventuella förenklingsåtgärder. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK noterar att förslaget kommer att öka transparensen i slutkundsledet genom att man i bl.a. avtalsvillkoren kommer att tillhandahålla information om






  — | kvaliteten på de tjänster som kan användas vid roaming i EU, |
| --- | --- | --- |

4.4

—

kvaliteten på de tjänster som kan användas vid roaming i EU,

| — | mervärdestjänster, vilken typ av tjänster som kan bli föremål för högre avgifter och liknande information i det ”välkomst-sms” som skickas när kunden anländer till ett annat land, |
| --- | --- |

—

mervärdestjänster, vilken typ av tjänster som kan bli föremål för högre avgifter och liknande information i det ”välkomst-sms” som skickas när kunden anländer till ett annat land,

| — | de olika sätten att få tillgång till larmtjänsterna vid roaming, särskilt i ”välkomst-sms:et”. |
| --- | --- |

—

de olika sätten att få tillgång till larmtjänsterna vid roaming, särskilt i ”välkomst-sms:et”.

| 4.5 | Studien från 2019 av Organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) visade på en försämrad tillgång till tjänster vid roaming, medan en strategi för tekniska förbättringar genomförs i hela Europa. Syftet med förslaget är att se till att roamingtjänster tillhandahålls på samma villkor och med samma tjänstekvalitet som vid inhemsk konsumtion av dessa tjänster, och att mobilnätsoperatörer kan ge tillgång till alla tillgängliga nätgenerationer och all tillgänglig nätteknik. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | De föreslagna åtgärderna är därför nödvändiga för att säkerställa att konsumenternas legitima förväntningar uppfylls och de ursprungliga målen för roamingförordningen uppnås. I de fall där den lokala infrastrukturens kvalitet är bristfällig rekommenderar EESK ökade investeringar i denna infrastruktur, särskilt när det gäller att förbättra täckningen i vita fläckar, men också minimikriterier som operatörerna gradvis ska uppnå för att konsumenterna ska kunna utnyttja dessa tjänster fullt ut. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | De lägre pristak som besökta nät kan debitera besökande operatörer är också välkomna, men minskningens omfattning är otillräcklig med tanke på skillnaden mellan de priser som debiteras och de faktiska kostnaderna för roaming i det besökta nätet. Detta leder till en ökad kostnad för basabonnemang för konsumenterna och undergräver konkurrenskraften hos virtuella mobiloperatörer, som måste köpa roamingtjänster från de största mobiloperatörerna. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK bör uttrycka sitt stöd för det föredragna alternativet i förslaget ”Alternativ 3 – Hållbar och verklig RLAH” (föredraget alternativ) och säkerställa ännu lägre pristak än vad som anges i förslaget. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Förslaget ökar transparensen i grossistledet när det gäller nummerserier för mervärdestjänster genom att skapa en centraliserad EU-databas över dessa nummerserier som är tillgänglig för operatörer. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Kommittén rekommenderar att förslaget innefattar möjligheten att avbryta en tjänst när den införs bedrägligt (”ping call”) efter en varning från de rättsliga myndigheterna eller polisen, med möjlighet för operatörerna av dessa tjänster att överklaga. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Förslaget säkerställer kostnadsfri tillgång till larmtjänster för roamingkunder genom specifika åtgärder på grossistnivå, inklusive kostnadsfria samtal och kostnadsfri geolokalisering. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Förslaget till förordning syftar visserligen till att undanröja avvikelser som konstaterats vid tillgång till roamingnätet (smidig anslutning, minskad tillgång till 3G eller 4G osv.) i förhållande till en konsument som är abonnent i roaminglandet, men EESK påpekar att det emellertid inte reglerar metoder som inte kan anses vara normala, såsom






  — | begränsning av volymen megabyte i ett abonnemang som kan förbrukas vid roaming, och |
| --- | --- | --- |

4.12

—

begränsning av volymen megabyte i ett abonnemang som kan förbrukas vid roaming, och

| — | praxis att fortfarande sätta priser som är för höga för kunder som inte använder roaming när de kontaktar någon med ett mobilabonnemang i ett annat land. |
| --- | --- |

—

praxis att fortfarande sätta priser som är för höga för kunder som inte använder roaming när de kontaktar någon med ett mobilabonnemang i ett annat land.

| 4.13 | Förordningen hänvisar till ”skälig användning” för att beskriva roaminganvändning, men kommittén beklagar att den inte alls definierar dess gränser och inte heller behandlar regler för policyn för skälig användning för obegränsade avgiftsplaner eller prissättning av internationella samtal, oavsett om kunden använder roaming eller inte. Kommittén föreslår att uttrycket ”med förbehåll för skälig användning” stryks såvida inte dess tillämpningsområde anges, eftersom detta argument för närvarande används av operatörer för att kraftigt begränsa användningen av roamingpaket. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Kommittén anser i synnerhet att man bör ägna särskild uppmärksamhet åt situationer där mobila enheter används i gränsöverskridande områden med länder utanför EU, och rekommenderar






  — | att en specifik förbindelse begärs av operatörer som är verksamma inom Europeiska unionens områden för att EU:s RLAH-roamingavgifter ska kunna utvidgas till dessa länder eller till det angränsande geografiska området, |
| --- | --- | --- |

4.14

—

att en specifik förbindelse begärs av operatörer som är verksamma inom Europeiska unionens områden för att EU:s RLAH-roamingavgifter ska kunna utvidgas till dessa länder eller till det angränsande geografiska området,

| — | att internationella avtal ingås med dessa länder som gränsar till EU-länder för att utvidga EU:s RLAH-roaming. |
| --- | --- |

—

att internationella avtal ingås med dessa länder som gränsar till EU-länder för att utvidga EU:s RLAH-roaming.

| 4.15 | Kommittén noterar att studien och samråden om översynen av EU-förordningen delvis genomfördes före covid-19-krisen. Denna kris har lett till drastiska begränsningar av resorna inom Europa och omfattande användning av verktyg för distansarbete och streaming av universitetskurser, särskilt för Erasmus+-studenter. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Kommittén lyfter fram att det fortfarande finns många områden där det inte finns bredband vid accessnätet i Europeiska unionen, och noterar framför allt att hastigheten är otillräcklig för att tillgodose det behov som genereras av dessa mycket datakrävande videokonferenser, oavsett om det är fråga om roaming eller inte. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Kommittén rekommenderar att både strategin för täckning med fiberoptiskt bredband och kapaciteten att tillhandahålla bredband, vare sig det gäller i ett accessnät eller i mobilnät, stärks avsevärt i fråga om kvalitet. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | När det gäller varningar när förbrukningen närmar sig en gräns som fastställts antingen av konsumenten eller av operatören, rekommenderar kommittén att operatören åläggs att varna konsumenten på nytt när den volym som ställts in för den första varningen har förbrukats igen, särskilt under samma samtal eller session av dataanvändning. Om dessa varningar inte når fram eller inte genomförs bör det finnas mekanismer för återbetalning av oskäliga avgifter. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | När det gäller den centraliserade databasen för nummer med mervärdestjänster rekommenderar kommittén att den inrättas med möjlighet att avbryta en tjänst när den införs bedrägligt (”ping call”) efter en varning från de rättsliga myndigheterna eller polisen, med möjlighet för operatörerna av dessa tjänster att överklaga. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | EESK rekommenderar att EU-förordningen genomförs med det yttersta målet att Europeiska unionen skapar en verklig inre marknad där samtal och dataförbrukning erbjuds till ”lokala” priser till alla mobiltelefoner och fasta telefoner för kunder som har ett telefonabonnemang i Europa, med samma hastighet och tillgång till infrastruktur, oavsett vilket land som samtalet görs från eller till. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Kommittén är bekymrad över förslaget att ändra sättet att se över de högsta grossistavgifterna genom en delegerad akt. En heltäckande lagstiftningsöversyn bör antas som vägen framåt, så att alla samhällsaspekter av roamingutvecklingen beaktas. Europaparlamentets och civilsamhällesorganisationernas åsikter är viktiga här. |
| --- | --- |

4.21

Bryssel den 7 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 531/2012 av den 13 juni 2012 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (EUT L 172, 30.6.2012, s. 10).

1

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/33 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/33

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om en ny finansieringsstrategi för att finansiera NextGenerationEU

(COM(2021) 250 final)

(2021/C 374/07)

| Föredragande: | Judith VORBACH |
| --- | --- |

Föredragande:

Judith VORBACH

| Remiss | Europeiska kommissionen, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av sektionen | 22.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 8.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 186/0/4 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 31.5.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av sektionen

22.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

8.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

186/0/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar att alla medlemsstater har slutfört den nationella ratificeringen av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 (1) (nedan kallat beslutet om egna medel) och att beslutet om egna medel därmed trädde i kraft den 1 juni 2021, vilket gör att kommissionen kan börja låna upp medel för återhämtningsinstrumentet. Kommittén uppmanar alla berörda parter att snabbt gå igenom de följande stegen för att sätta igång penningflödet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Den förtroendeskapande effekten hos NextGenerationEU (nedan kallat instrumentet) har redan hjälpt till att stabilisera unionens och medlemsstaternas ekonomier och lånekostnader. Finansieringen av instrumentet kommer att öka EU:s säkra tillgångar och stärka eurons internationella roll. EESK noterar att finansieringsstrategin för NextGenerationEU bygger på upplåning på kapitalmarknaden och privata investeringar. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Jämfört med den allmänna diskussionen om instrumentets utgifter anses finansieringen av det vara en teknisk fråga. En välfungerande finansieringsstrategi är dock avgörande för ett smidigt genomförande av instrumentet. En sund finansiering, stabil riskhantering, låga lånekostnader och hållbar finansiering ligger i det civila samhällets intresse, då det är detta som i slutändan bär marknadsriskerna. Låne- och skuldhanteringen måste baseras på demokratisk kontroll, legitimitet och transparens. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Instrumentets finansieringsbehov kräver en sofistikerad strategi för att säkerställa att EU kan uppfylla betalningsutfästelser i tid och under gynnsamma marknadsförhållanden. EESK betonar vikten av att kommissionen direkt förvaltar finansieringsstrategin och välkomnar kommissionens ökade personalresurser på detta område. Detta bör dock ske på ett könsbalanserat sätt. Dessutom bör man inrätta en rådgivningsnämnd, där kommissionen, Europaparlamentet, rådet, arbetsmarknadsparterna och det organiserade civila samhället finns representerade. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK betonar vikten av att bevara EU:s höga kreditvärdighet och låga lånekostnader för att undvika spridningseffekter från låntagare till långivare. Detta kommer dessutom – tillsammans med en ökande ekonomisk tillväxt – att underlätta återbetalningen. Kreditvärdigheten kommer framför allt att bero på EU:s ekonomiska, politiska och sociala styrka och skulle konsolideras genom en fördjupning av EMU. Hur som helst bör kriser föregripas, vilket också kan innebära att ECB agerar som ”köpare i sista hand”. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Sammantaget är den största delen av den nya finansieringsstrategin inriktad på investerarrelationer. EESK välkomnar lånebeslutet och finansieringsplanerna, som är det främsta sättet att säkerställa transparens för finansmarknaderna. Kommunikationen med allmänheten och dess representanter bör emellertid aldrig komma i andra hand. Det välkomnas att ett krav för aktörernas deltagande i nätverket för aktörer på den primära marknaden för statspapper bland annat är att de ska stå under tillsyn av en behörig myndighet i unionen. Eftersom det är mycket viktigt att de relevanta reglerna följs stöder kommittén det möjliga deltagandet av Olaf i denna tillsyn, och välkomnar att andra offentliga myndigheter också kan utses för att verifiera att medlemmarna i nätverket följer reglerna i beslutet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | De omfattande transaktionerna på kapitalmarknaderna kommer att medföra en mängd olika risker. EESK stöder inrättandet av solida riskhanteringssystem och ett särskilt konto för instrumentet hos ECB. På grund av allmänhetens intresse av sund riskhantering bör riskchefen rådfråga Europaparlamentet och rådet när högnivåpolicyn för risker och regelefterlevnad utvecklas. EESK uppmanar slutligen kommissionen att säkerställa ansvarsskyldighet, transparens och sund ekonomisk förvaltning omedelbart när upplåningen inleds inom ramen för instrumentet och varnar för överdriven upplåning från investerare i tredjeländer, samtidigt som man förespråkar införandet av nya egna medel. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | På det hela taget välkomnar EESK instrumentets utökade riskdelningskomponent, men betonar också vikten av riskreducering för att säkerställa stabilitet på finansmarknaderna och för att på lämpligt sätt skydda unionens ekonomiska intressen. För att ta vederbörlig hänsyn till det civila samhällets intressen välkomnar EESK den planerade ramen för gröna obligationer inom NextGenerationEU och föreslår att man överväger att emittera sociala obligationer inom ramen för instrumentet. |
| --- | --- |

1.8

2.   Bakgrund till yttrandet

| 2.1 | NextGenerationEU kommer att tillföra 806 miljarder euro – 5 % av EU:s BNP – till EU:s ekonomi i form av bidrag och lån. På EU:s vägnar kommer kommissionen att låna dessa belopp genom finansieringstransaktioner på de internationella kapitalmarknaderna. NextGenerationEU är avsett att vara ett tillfälligt instrument. Upplåningen kommer ske mellan mitten av 2021 och 2026. Under denna period kommer kommissionen att behöva verkställa finansiering på upp till 150–200 miljarder euro årligen. Den finansiering som lånas upp av EU ska återbetalas, antingen direkt av medlemsstaterna (i fråga om lånen) eller via EU:s budget (i fråga om icke-återbetalningspliktigt stöd) senast i december 2058. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Meddelandet om en ny finansieringsstrategi för att finansiera NextGenerationEU (2) antas inom ramen för artikel 5.3 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053, där det krävs att kommissionen ska fastställa de nödvändiga arrangemangen för att administrera lånetransaktionerna och regelbundet och på ett heltäckande sätt informera Europaparlamentet och rådet om alla aspekter av sin skuldförvaltningsstrategi. På grundval av alla medlemsstaters godkännande av beslutet om egna medel kommer kommissionen att genomföra en finansieringsstrategi, som beskrivs i meddelandet och specificeras i tre beslut (3). Instrumenteten kommer att inkludera EU-obligationer och EU-växlar. De berörda teknikerna består av syndikerade transaktioner och auktioner. Ett årligt beslut som fastställer de högsta belopp som ska lånas och halvårsvisa finansieringsplaner kommer att fastställas. Kommissionen kommer att förstärka sina strukturer och inrätta ett alleuropeiskt nätverk för aktörer på den primära marknaden för statspapper. |
| --- | --- |

2.2

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK har gett instrumentet sitt stöd från första början och har upprepade gånger uttryckt sitt gillande (4). I sitt yttrande om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 (5) bekräftar kommittén att ”Next Generation EU-initiativet har utarbetats och antagits i rätt form och vid rätt tidpunkt”. På grund av sin förtroendehöjande effekt har instrumentet redan en positiv effekt på EU:s ekonomi och har minskat sannolikheten för en djupgående kris i vissa länder. På lång sikt förväntas instrumentet förbättra EU:s finanser påtagligt, vilket innebär att alla medlemsstater sannolikt kommer att bli nettomottagare i slutändan (6). EESK välkomnar att alla medlemsstater har slutfört den nationella ratificeringen av beslutet om egna medel, vilket gör det möjligt att börja låna, och uppmanar alla berörda parter att snabbt gå igenom de följande stegen för att sätta igång penningflödet. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det förs med goda skäl en bred debatt om användningen av instrumentets medel och – i mindre utsträckning – om nya egna medel. Jämfört med detta har frågan om hur instrumentet ska finansieras, som uppfattas som en teknisk snarare än en politisk fråga, ägnats lite uppmärksamhet. Upplåningen inom ramen för instrumentet kommer dock att öka unionens finansiella skyldigheter och måste genomföras med demokratisk kontroll, legitimitet och transparens. EESK betonar att sund och hållbar finansiering, stabil riskhantering och låga lånekostnader ligger i allmänhetens intresse. Det europeiska civila samhället kommer i slutänden att ansvara för de skulder som uppstår och högre lånekostnader skulle innebära spridningseffekter från låntagare till långivare. En välfungerande finansieringsstrategi är också avgörande för ett smidigt genomförande av instrumentet. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK noterar att den föreslagna strategin förlitar sig på finansiering via internationella kapitalmarknader. Inga kapitalbuffertar har genomförts eftersom de ingår i Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och det finns inga planer på att förlänga lånen till efter 2058. Andra metoder har dock också debatterats offentligt, t.ex. gemensamt garanterade eviga obligationer som utfärdas av ECB (7). På lång sikt, och särskilt vid permanent emission av gemensam skuld, bör det övervägas att anförtro ECB rollen som långivare i sista hand. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Med tanke på instrumentets stora finansieringsbehov, dess komplexa och potentiellt osäkra utbetalningstakt och inte exakt kända budgetanslag behövs en sofistikerad finansieringsstrategi för att genomföra upplåningen på marknaderna. Finansmarknadsutvecklingen måste kunna förutses för att säkerställa att unionen kan uppfylla betalningsutfästelser i tid utan att tvingas anskaffa kapital under ogynnsamma marknadsförhållanden. Detta kräver kunskap om marknaden och flexibilitet för att besluta om när finansieringsinsatser ska utföras och vilka finansieringsmetoder som ska användas för att tillhandahålla en så låg genomföranderisk och så låga finansieringskostnader som möjligt. EESK betonar vikten av att kommissionen direkt förvaltar finansieringsstrategin och inte lägger ut den på entreprenad. Ny operativ kapacitet måste inrättas och kommissionen håller med rätta på att öka sina respektive personalresurser och kompetenser. EESK uppmanar kommissionen att genomföra en strategi som garanterar balans mellan könen i samband med detta. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Kommittén noterar dessutom att finansieringsstrategin för instrumentet åtföljs av att ansvaret utökas till kommissionen och välkomnar skyldigheten att hålla Europaparlamentet och rådet regelbundet informerade om alla aspekter av skuldförvaltningsstrategin i enlighet med bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet (8). Årliga uppdateringar kommer att börja tillhandahållas från och med det tredje kvartalet 2021. Med tanke på det stora allmänna intresset av stabil finansiering av instrumentet tycks detta utgöra minsta nivån av deltagande. EESK föreslår att det inrättas en rådgivningsnämnd för finansiering av instrumentet. Ledamöterna i instrumentets risk- och regelefterlevnadskommitté ska sammanträda en gång i halvåret, med utvalda företrädare för Europaparlamentet, rådet, arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället med kompetens i finansmarknadsfrågor. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | På grund av EU:s höga kreditvärdighet och stabila utsikter kommer kommissionen att kunna låna till fördelaktiga finansiella villkor och överföra fördelarna till medlemsstaterna. EESK betonar betydelsen av att bibehålla låga lånekostnader under hela finansieringsperioden. Detta kommer tillsammans med den förväntade ökade ekonomiska tillväxttakten att underlätta återbetalningen avsevärt. Unionens kreditvärdighet kommer framför allt att bero på dess ekonomiska, politiska och sociala styrka och kommer att konsolideras genom fördjupningen av EMU. Nackdelen är att splittrande krafter och ihållande konflikter mellan medlemsstater sannolikt kommer att försvaga den, samtidigt som verkningarna av garantier (9) på bekostnad av vissa medlemsstater skulle kunna leda till allvarliga politiska motsättningar (10). Kriser av ekonomisk karaktär eller som rör finansmarknaden, hälsa eller annat bör förutses. Det är därför avgörande att inrätta finansieringsstrategin på en så resilient och hållbar grund som möjligt, vilket även kan innebära att ECB agerar som ”köpare i sista hand”. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Medan verksamhet för att finansiera instrumentet redan har inletts är tidpunkten för införandet av nya egna medel mycket mindre konkret. Kommissionen kommer att tillhandahålla förslag om nya egna medel på grundval av en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna, utsläppshandelssystemet och en digital avgift i mitten av 2021. Ytterligare förslag 2024 skulle kunna inkludera en skatt på finansiella transaktioner eller ett finansiellt bidrag kopplat till företagssektorn. Om nya egna medel skulle bli tillgängliga före januari 2028 kommer dessa att användas för att påbörja återbetalningen tidigare. EESK uppmanar kommissionen att tidigarelägga de förslag som är planerade för 2024 och förespråkar ett snabbt införande av nya egna medel. Om de genomförs korrekt skulle de inte bara fungera som en ersättning när skatter inte kan genomföras effektivt på nationell nivå på grund av skattekonkurrens, utan även bidra till ett rättvist system för återbetalning och hjälpa till att bekämpa klimatförändringar. Detta skulle även bidra till att undvika en höjning av de nationella bidragen eller en minskning av utgifterna från EU-budgeten. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Lån inom ramen för instrumentet på cirka 800 miljarder euro kommer att öka mängden eurodenominerade säkra tillgångar till cirka 2 biljoner euro, inbegripet Sure (11) och ytterligare 800 miljarder euro i tillgångar som utfärdades via ESM och det europeiska systemet för finansiell tillsyn samt EIB före pandemin (12). Främjandet av europeiska säkra tillgångar som omfattar alla löptider på upp till 30 år kommer att tillhandahålla nya säkra investeringsinstrument, hjälpa bankerna att diversifiera sitt innehav av statsobligationer, öka euroområdets attraktivitet och stärka eurons internationella roll. Instrumentets förtroendehöjande effekt kommer dessutom sannolikt även att minska de statliga lånekostnaderna och den privata sektorns lånekostnader, särskilt i länder i euroområdet med stor spridning i förhållande till Tyskland. Lånen inom ramen för instrumentet kommer även att ge medlemsstaterna ett alternativ i händelse av marknadsstörningar som påverkar emitteringen av nationella obligationer. EESK välkomnar stärkandet av riskdelningskomponenten men betonar även betydelsen av riskreducering genom att säkerställa en sund reglering av finansmarknaden och enhetlig tillsyn. |
| --- | --- |

3.8

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK välkomnar att det i det årliga rambeslutet om lån kommer att fastställas maxgränser, till exempel för lång- och kortfristig finansiering, och att upplåningen kommer att organiseras utifrån sex månader långa finansieringsplaner som baseras på information om kommande betalningar. Dessa ska erbjuda transparens gentemot marknaderna genom att garantera investerare förutsägbarhet avseende emissioner, och underlätta samordningen med andra emittenter, samtidigt som de ska ligga till grund för information till Europaparlamentet och rådet. Kommittén är fullt medveten om vikten av investerar- och emittentrelationer, men betonar att kommunikation med allmänheten och dess representanter aldrig bör komma i andra hand och att unionens ekonomiska intressen måste skyddas noga. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Löpande likviditetsplanering kommer att säkerställa att likviditetsbufferten är tillräcklig för att undvika likviditetsbrist, samtidigt som onödig och kostsam kassahållning undviks. Med tanke på att kapitalmarknadernas absorptionskapacitet är begränsad och att likviditetsbrister skulle kunna leda till störningar i genomförandet av instrumentet ber EESK om att man ska prioritera solida riskbuffertar framför överdriven kostnadsminimering, och stöder uttryckligen att likviditetsbuffertarna ska stå på ett särskilt konto hos ECB för att förhindra att dessa buffertar börjar omfattas av några motpartsrisker. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Att tillhöra nätverket för aktörer på den primära marknaden för statspapper ger finansinstitut rätt att delta i auktioner och inkluderar främjande av marknadslikviditet och tillhandahållande av rättvis rådgivning och marknadskännedom till kommissionen, när denna fullgör köp- och rapporteringsskyldigheter. EESK välkomnar att sökande redan måste vara aktiva medlemmar i ett EU-nätverk för aktörer på den primära marknaden för statspapper och stå under tillsyn av en behörig unionsmyndighet. Aktörerna på den primära marknaden för statspapper kommer att spela en viktig roll för finansieringen av instrumentet och all försummelse eller eventuella felaktiga beteenden skulle kunna leda till högre lånekostnader. Dessutom måste man beakta motpartsrisker, samt marknadskraften och systemrelevansen hos aktörerna på den primära marknaden för statspapper. |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Eftersom medlemmarna i nätverket för aktörer på den primära marknaden för statspapper har ett betydande ansvar är det mycket viktigt att de följer de relevanta reglerna. Tillsynen av efterlevnaden av de regler som fastställs i beslutet (13) utgår i stor utsträckning från de rapporteringsskyldigheter som åligger aktörerna själva. Vidare stöder EESK ett möjligt deltagande av Olaf i tillsynen och välkomnar att andra offentliga myndigheter, utöver kommissionen, också kan utses till tredje parter för att utföra kontroller för att kontrollera att medlemmarna i nätverket följer beslutet. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Kommissionen kommer även att utarbeta en metod för att fastställa vilka aktörer som kan komma i fråga för deltagande i syndikerade transaktioner. Dessa kommer att utses för varje lånetransaktion. Särskilt aktiva medlemmar bör ha rätt att agera som företrädare och medföreträdare i syndikerade transaktioner och få ersättning. Denna grupp bör ägna sig åt verksamhet som marknadsgarant, främja emissioner med investerare och tillhandahålla ytterligare rättvis rådgivning och marknadskunnande till kommissionen. Kommittén noterar den avgörande roll som finansinstituten spelar när det gäller finansieringsverksamhet och uppmärksammar möjliga intressekonflikter, i synnerhet med koppling till den rådgivande rollen. Hur som helst bör man säkerställa kapacitet och kunskap på hög nivå med avseende på finansmarknaden bland offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.4 | De omfattande transaktionerna på kapitalmarknaderna kommer att medföra en mängd olika risker, vilka i slutändan kommer att bäras av Europas civila samhälle. EESK instämmer helt och fullt i kommissionens uttalande om att ”[m]ed tanke på de hittills oöverträffade transaktionsvolymerna och den sofistikerade finansieringsstrategi som krävs är det av yttersta vikt att transaktioner inom ramen för instrumentet omfattas av en stabil och oberoende ram för riskhantering och efterlevnad”. Det är mycket viktigt att transaktionerna inom instrumentet utförs på ett sätt som överensstämmer med de högsta standarderna för integritet, korrekthet och sund ekonomisk förvaltning. EESK stöder inrättandet av solida styrnings- och riskhanteringssystem, inklusive inrättandet av principer och strukturer för att säkerställa en robust och oberoende tillsyn av alla finansiella transaktioner inom instrumentet. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | En central pelare i detta system kommer att vara riskchefen, som kommer att vara helt självständig i utförandet av sina uppgifter och som bland annat kommer att rapportera till generaldirektören för generaldirektoratet för budget och till kommissionsledamoten med ansvar för budget. Han eller hon kommer att ansvara för att utveckla en högnivåpolicy för risker och regelefterlevnad och säkerställa att alla transaktioner inom instrumentet följer denna, samtidigt som han eller hon får stöd av en regelefterlevnadsansvarig och en risk- och regelefterlevnadskommitté. På grund av betydelsen av solid riskhantering och det därmed sammanhängande allmänintresset bör man överväga om riskchefen ska behöva rådfråga Europaparlamentet och rådet när högnivåpolicyn för risker och regelefterlevnad utvecklas. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Det finns fortfarande obesvarade frågor om hur risken ska hanteras i början av upplåningsverksamheten, i synnerhet under den period som föregår utnämningen av riskchefen och den tremånadersperiod som planeras för utvecklingen av högnivåpolicyn. För att väga upp för bristande överensstämmelse mellan löptiderna för lån och underliggande skuldinstrument, i synnerhet under 2021, kommer kommissionen att tillämpa en uppsättning finansmarknadsinstrument, inklusive swappar och möjligtvis företagscertifikat, som inbegriper särskilda risker. EESK uppmanar kommissionen att säkerställa ansvarsskyldighet, transparens och sund ekonomisk förvaltning direkt när upplåningen inom ramen för instrumentet inleds. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.5 | Det krävs tydligen ett omfattande och heltäckande redovisningssystem för att hantera den diversifierade finansieringsstrategin på rätt sätt. EESK välkomnar förstärkningen av kommissionens backoffice- och redovisningsfunktioner. Beprövad och testad programvara ska naturligtvis användas som standard. Kommittén noterar den viktiga roll som spelas av kommissionens räkenskapsförare, som är ansvarig för att säkerställa att lämpliga räkenskaper förs för alla transaktioner inom instrumentet och att öppna det ”NextGenerationEU-konto” som ska innehas hos ECB. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK konstaterar att en stor del av den nya finansieringsstrategin rör utvecklingen av en strategi för investerarrelationer och åtföljande verktyg. Ett inslag kommer att vara ett nyhetsbrev om EU-finansiering som gör det möjligt för kommissionen att regelbundet och öppet informera investerarna. Kommissionen kommer även att ha aktiv kontakt med ”investerare i hela världen” genom ett program med systematiska, strukturerade besök. EESK varnar dock för överdriven upplåning från investerare i tredjeländer, vilket, framför allt i kristider, kan gå hand i hand med ökade risker såsom exempelvis ett plötsligt stopp för utlåningen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Kommissionen kommer att sträva efter att anskaffa 30 % av medlen inom instrumentet genom emission av gröna obligationer, som skulle kunna uppgå till 250 miljarder euro i emissioner av gröna obligationer, vilket skulle etablera EU som en av de största emittenterna av gröna obligationer globalt och stärka EU:s politik och dess marknadsledande ställning inom hållbar finansiering. EESK välkomnar instrumentets planerade ram för gröna obligationer, som bygger på medlemsstaternas skyldighet att säkerställa att 37 % av de utgifter som finansieras genom faciliteten för återhämtning och resiliens går till åtgärder för att ta itu med klimatförändringarna. Dessutom borde emissionen av sociala obligationer ökas inom instrumentet och komplettera den volym på 100 miljarder euro som har avsatts till Sure. För att få stöd från faciliteten för återhämtning och resiliens ombes EU-länderna även ta fram projekt inom bland annat politikområdena tillväxt för alla och social sammanhållning – som en grund för utvecklingen av en ram för emissionen av sociala obligationer. På så sätt skulle man kunna ta full hänsyn till det civila samhällets intressen i finansieringsstrategin. |
| --- | --- |

4.7

Bryssel den 8 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424, 15.12.2020, s. 1).

1

(2)  COM(2021) 250 final.

2

(3)  C(2021) 2500 final (EUT L 131, 16.4.2021, s. 170), C(2021) 2501 final, C(2021) 2502 final.

3

(4)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 124.

4

(5)  EUT C 155, 30.4.2021, s. 45.

5

(6)  The nonsense of Next Generation EU net balance calculations (Bruegel).

6

(7)  Covid Perpetual Eurobonds: Jointly guaranteed and supported by the ECB.

7

(8)  Interinstitutionellt avtal av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

8

(9)  På grund av antagandet av beslutet om egna medel.

9

(10)  Se artikel 9.5 i beslut (EU, Euratom) 2020/2053.

10

(11)  Europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation.

11

(12)  Klaus Regling, webbseminarium – Deepening EMU and the role of ESM, 5.5.2021.

12

Deepening EMU and the role of ESM

(13)  C(2021) 2500 final.

13

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/38 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/38

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter

(COM(2021) 102 final)

(2021/C 374/08)

| Föredragande: | Cristian PÎRVULESCU


  Carlos Manuel TRINDADE |
| --- | --- |

Föredragande:

Cristian PÎRVULESCU

Carlos Manuel TRINDADE

| Remiss | Europeiska kommissionen, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 21.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 8.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 160/79/19 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 26.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

21.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

8.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

160/79/19

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (nedan kallad planen) och dess genomförande på EU-nivå och nationell nivå, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter, och anser att handlingsplanen kommer mycket lägligt, särskilt med tanke på covid-19-pandemin som har stört människors liv i alla avseenden, förvärrat redan befintliga sociala problem och satt enorm press på statliga institutioner, samhällen, organisationer och företag. Kommittén varnar för att det kommer att ta tid innan pandemin är över. EU och medlemsstaterna måste därför använda och utveckla lämplig infrastruktur för att möta dess utmaningar inom ramen för planen på medellång och lång sikt och tänka på att en fungerande medborgerlig och social dialog och ett aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter, som är en viktig del av en konkurrenskraftig social marknadsekonomi, spelar en avgörande roll i detta avseende. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK välkomnar det politiska samförstånd som byggdes kring planen under det sociala toppmötet i Porto med det sociala åtagandet från Porto. Kommittén välkomnar också Europeiska rådets Portoförklaring. Vi stöder till fullo det som anges i punkt 4 i förklaringen: ”Dess genomförande kommer att stärka unionens satsning på en digital, grön och rättvis omställning och bidra till att uppnå en social och ekonomisk konvergens uppåt och till att ta itu med de demografiska utmaningarna. Den sociala dimensionen, den sociala dialogen och arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande har alltid stått i centrum för en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. Vårt engagemang för enighet och solidaritet innebär också att vi säkerställer lika möjligheter för alla och att ingen lämnas utanför.” |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK stöder den vision och de mål som anges i planen och välkomnar den idé som ligger till grund för planen att ett antagande av relevanta och samförståndsbaserade sociala mål kommer att hjälpa till att inrikta de politiska insatserna på att uppnå resultat och utgör ett viktigt incitament för reformer och investeringar i medlemsstaterna. EESK understryker även att handlingsplanen bör vara konkret och handgriplig, med mätbara åtgärder i kombination med övervakningsramar, som de berörda parterna gemensamt kommit överens om och som omfattar sociala, miljömässiga och ekonomiska kriterier (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK erkänner mångfalden av sociala modeller inom EU och deras gemensamma grund. De är en del av vår gemensamma historia och utgör byggstenar för ett gemensamt åtagande om en europeisk social modell som är en integrerad del av den gemensamma marknaden och all EU-politik. Länder med mindre robusta sociala modeller bör ges kraftfullt stöd genom att uppmuntra till investeringar, lärande och riktmärkning. Medborgarnas välbefinnande och grundläggande rättigheter bör byggas upp kring en gemensam konsekvent social modell, som är tillräckligt flexibel för att ta hänsyn till olika nationella traditioner och erfarenheter i linje med värdena, principerna och målen i fördraget, pelaren och dess förnyade och framåtblickande samförstånd. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att det är ytterst viktigt att garantera sociala miniminormer för varje person som bor i EU för att skapa ett rättvist och inkluderande samhälle. Vid genomförandet av den sociala pelaren bör en balanserad blandning av lagstiftning och icke-bindande bestämmelser eftersträvas. Lagstiftningen bör vara helt förenlig med stadgan om de grundläggande rättigheterna samt principerna om bättre lagstiftning och vara föremål för grundliga samråd med arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Såsom EESK tidigare angett, är konkurrenskraft och högre produktivitet på grundval av färdigheter och kunskaper ett sunt recept för att bevara välfärden i de europeiska samhällena. Vi behöver förstärka de starka sidorna hos det europeiska systemet för social marknadsekonomi och undanröja dess svagheter, för att anpassa det till framtida utmaningar (2). |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att särskilda mål bör fastställas för alla de 20 principerna i pelaren. Kommittén uppmanar också medlemsstaterna att vara ambitiösa och självmant sätta sina egna mål, så att alla medlemsstater tillsammans med arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer bidrar till att de europeiska målen uppnås. Kommissionen bör övervaka, stödja och informera om kvaliteten på och resultaten av dialogen om pelaren och planen. Målen bör ingå i rapporteringsmekanismen i den europeiska planeringsterminen och i de nationella reformplanerna. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | För att göra den planerade halvtidsöversynen mer effektiv föreslår EESK att medlemsstaterna i en konstruktiv dialog med arbetsmarknadens parter kan fastställa mellanliggande mål för denna plan för 2025, så att framstegen under den första hälften av dess genomförande kan bedömas. Vägledning om användningen av befintliga samordningsmekanismer bör vara en prioritering för kommissionen i förhållande till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Kommittén föreslår att europeiska planeringsterminens ram bör användas som europeisk samordningsmekanism för tillämpningen av planen. Denna samordningsmekanism skulle kunna utformas som ett interinstitutionellt EU-forum om den sociala pelaren, som regelbundet skulle samlas för att bedöma framstegen och ge ny drivkraft åt planen. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vi stöder avsikten att när så är nödvändigt uppdatera den sociala resultattavlan och eftersträva anpassning till FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK anser att den europeiska planeringsterminen utgör en lämplig ram för övervakningen av planen – lika uppmärksamhet ska ägnas åt sociala och miljömässiga mål tillsammans med makroekonomisk stabilitet och produktivitet. Kommittén välkomnar det påstående som görs i planen att de nationella planerna för återhämtning och resiliens utgör en unik möjlighet att planera och finansiera investeringar och reformer som stöder en återhämtning som är social och fokuserar på arbetstillfällen, samtidigt som de anammar den gröna och digitala omställningen och genomför de relevanta landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. I planen uppmanas medlemsstaterna med rätta att utnyttja den europeiska planeringsterminen på bästa sätt och ta vara på den unika möjlighet som faciliteten för återhämtning och resiliens erbjuder. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Vi noterar att det inom planen inte tydligt har angetts att det nuvarande krisstödet måste förlängas till dess ekonomin inte längre behöver det, vilket innebär att behovet av att skydda arbetstillfällen och företag under krisen inte värdesätts i tillräcklig grad. EESK noterar också att även om NextGenerationEU är ett nödverktyg baserat på artikel 122 i EUF-fördraget och kommer att fortsätta att behandlas som en engångsåtgärd, är det också ett föregångsexempel på djärva och konstruktiva åtgärder. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Kommittén noterar att det i planen erkänns att de kraftfulla politiska åtgärderna mot covid-19-pandemin på både nationell nivå och EU-nivå har lyckats begränsa dess konsekvenser för sysselsättningen och samhället samt stödja företag och arbetstagare. Vi konstaterar likaså att pandemin ytterligare har belyst befintliga ojämlikheter (särskilt när det gäller arbetstagare med lägre utbildningsnivå, kvinnor, ungdomar, migranter och andra utsatta grupper) och att arbetslösheten och ojämlikheten sannolikt kommer att öka ytterligare som ett resultat, om de sociala framstegen inte kombineras med hållbar ekonomisk tillväxt. EESK hoppas att planen kommer att bidra till att vända denna trend och betonar behovet av att främja hållbara och konkurrenskraftiga ekonomier baserade på arbetstillfällen av god kvalitet och lika möjligheter för alla. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Kommittén anser att större insatser kan göras på EU- och medlemsstatsnivå för att bekämpa fattigdom, i linje med det första målet för hållbar utveckling i FN:s Agenda 2030. I synnerhet anser EESK att EU bör fastställa målet att minska andelen barn som riskerar fattigdom och social utestängning från 22,8 % år 2019 till 10 % år 2030, med liknande frivilliga åtaganden i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Kommittén föreslår att planen bör innehålla åtgärder som leder till att man tar itu med inkomstskillnader, med tanke på den väldefinierade prioriteringen av social sammanhållning som en väsentlig del av den europeiska sociala modellen. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Vi anser att planen inte bara bör främja skapandet av nya arbetstillfällen – vilket är ett motiverat mål – utan också sysselsättningens kvalitet, inbegripet bekämpning av otrygga anställningar. Det bör finnas lämpliga rättsliga och administrativa kontroller på nationell nivå för att säkerställa att arbetstagare har säkra arbetsvillkor, adekvata och förutsägbara löner och en organiserad röst på arbetsplatsen. Kommittén är särskilt oroad över arbetsvillkoren för många säsongsarbetare, EU-medborgare och tredjelandsmedborgare som arbetar inom jordbruk, tjänster och byggverksamhet, och efterlyser ett effektivt genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 (3) om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor som syftar till att förbättra arbetsvillkoren genom att främja tydligare och mer förutsägbara anställningar och samtidigt säkerställa arbetsmarknadens anpassningsförmåga. EESK anser att risken för fattigdom bland förvärvsarbetare bör minskas avsevärt. Målet att utrota fattigdom bland förvärvsarbetande bör eftersträvas genom att fastställa gemensamma minimistandarder på EU-nivå. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Vi välkomnar avsikten att minska skillnaderna mellan män och kvinnor i fråga om sysselsättning och lön inom ett årtionde och avsikten att öka utbudet av förskoleverksamhet och barnomsorg – även om denna ökning ännu inte har kvantifierats. Kommittén stöder i detta syfte den europeiska barngarantin. Jämställdhet mellan könen bör eftersträvas i alla aspekter av det ekonomiska och sociala livet. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Vi konstaterar att planen inte innehåller ett förslag till direktiv om minimiinkomstsäkerhet, vilket vi anser är nödvändigt för att bekämpa de allvarligaste formerna av fattigdom. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | EESK stöder kommissionens uppmaning till Europaparlamentet och rådet att slutföra förhandlingarna om översynen av samordningsreglerna för de sociala trygghetssystemen för att förbättra arbetstagarnas rörlighet och tillhandahålla ett fullgott socialt skydd inom EU, utan att skapa alltför stora bördor för anställda och företag. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | Vi delar den uppfattning som kommissionen uttryckt om behovet av att främja kollektivförhandlingarnas täckning och arbetsmarknadsparternas medlemskap och organisationsgrad. Kommittén föreslår därför att man överväger att fastställa och övervaka relevanta indikatorer på nationell nivå och EU-nivå och att målen här bör stödjas av öronmärkta fonder för kapacitetsuppbyggnad samt gemensamma åtgärder för att uppnå målen i planen, samtidigt som arbetsmarknadsparternas oberoende bevaras. EESK stöder förslaget i planen att ytterligare avtal på EU-nivå förhandlas fram för att bidra till en framgångsrik omvandling av EU:s arbetsmarknader, samt dess uppmaning till medlemsstaterna att uppmuntra och skapa förutsättningar för bättre fungerande och mer effektiva kollektivförhandlingar och dialoger mellan arbetsmarknadens parter på alla nivåer. |
| --- | --- |

1.20

| 1.21 | Kommittén instämmer i slutsatserna från det samråd som hållits till stöd för planen, där man betonade vikten av bättre genomförande, tillämpning och efterlevnad av EU:s befintliga arbetsrätt och sociallagstiftning. Kommissionen bör samarbeta mer aktivt med medlemsstaterna för att underlätta ett snabbt och högkvalitativt införlivande av EU:s rättsliga instrument och främja efterlevnad. EESK förväntar sig att kommissionen tillgriper överträdelseförfaranden om medlemsstaterna inte uppfyller sina skyldigheter enligt EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

1.21

| 1.22 | Kommittén betonar behovet av att anpassa finansieringen av nationell politik till planens mål och åtgärder och säkerställa att det inte sker någon återgång till stabilitets- och tillväxtpaktens regler i deras ursprungliga form och att alla reviderade versioner av dem till fullo underlättar genomförandet av planen. |
| --- | --- |

1.22

| 1.23 | Vi efterlyser större tonvikt på det potentiella bidraget från offentlig upphandling som ett instrument för att förverkliga målen i planen. |
| --- | --- |

1.23

2.   Allmänna kommentarer

2.1   Planens utformning

| 2.1.1 | Sedan pelaren tillkännagavs 2017 har EESK efterlyst en tydlig färdplan för dess genomförande (4) och välkomnar därför planen. Kommittén stöder uppmaningen till alla berörda parter att gemensamt sträva efter att genomföra pelaren inom sina behörighetsområden. Vi påpekar att förutom EU-institutionernas bidrag kommer planens framgång i stor utsträckning att vara beroende av medlemsstaternas och deras arbetsmarknadsparters åtagande att genomföra alla dess principer. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Ett åtagande att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter gjordes på högsta politiska nivå vid det sociala toppmötet i Porto den 7–8 maj genom det sociala åtagandet från Porto. I detta åtagande välkomnades kommissionens handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (nedan kallad planen) och alla berörda aktörer uppmanades att dra lärdom av pandemin och förena sina krafter. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Kommittén konstaterar att planen kombinerar lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder med fastställande av gemensamma mål som ska uppnås genom gemensamma åtgärder från berörda parter, särskilt arbetsmarknadens parter och det civila samhället, på lokal, nationell och europeisk nivå. EESK förväntar sig att den lagstiftning som anges i planens tidsplan kommer att vara helt förenlig med stadgan om de grundläggande rättigheterna och bli föremål för konsekvensbedömningar och betonar behovet av omfattande samråd med arbetsmarknadens parter och det civila samhället. Alla lagstiftningsåtgärder bör vara evidensbaserade och ta hänsyn till berörda parters synpunkter. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Kommittén stöder de mål som anges i planen och uppfattningen att dessa kommer att bidra till att fokusera politiska insatser på att nå resultat och utgöra ett viktigt incitament för reformer och investeringar i medlemsstaterna i syfte att uppnå uppåtgående konvergens och välbefinnande. Vi understryker även att planen bör vara konkret och handgriplig, med mätbara åtgärder i kombination med övervakningsramar, som de berörda parterna gemensamt kommit överens om och som omfattar sociala, miljömässiga och ekonomiska kriterier. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | EESK stöder de överordnade EU-målen och samtidigt kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att frivilligt fastställa sina egna nationella mål. Kommittén uppmanar de sistnämnda att vara ambitiösa när de fastställer sina mål så att alla medlemsstater, tillsammans med sina sociala och medborgerliga partner, bidrar till att uppnå de europeiska målen, och betonar att utan stora samordnade ansträngningar kommer det inte att vara möjligt att uppnå dem. Fastställandet av de tre huvudprioriteringarna – skapande av arbetstillfällen, förbättring av kvalifikationer och social delaktighet – kommer att skapa en gemensam ram för åtgärder, bland annat vid genomförandet av de nationella planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | EESK gläder sig åt att sysselsättningsmålet kompletteras med åtaganden om att främja inkluderande sysselsättning och minska sysselsättningsklyftorna, särskilt genom att frigöra arbetsmarknadens potential, halvera sysselsättningsklyftan mellan könen, minska andelen ungdomar som varken arbetar eller studerar och se till att andra underrepresenterade grupper deltar på arbetsmarknaden i största möjliga utsträckning, och kommittén uppmanar kommissionen att kvantifiera alla dessa åtaganden i samarbete med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Kommittén välkomnar också betoningen på utbildning, kompetens och livslångt lärande i planen, inklusive kontinuerlig kompetenshöjning och omskolning, i syfte att förbättra anställbarheten, främja innovation, säkerställa social rättvisa och överbrygga den digitala kompetensklyftan, och noterar att tillgång till kontinuerligt och livslångt lärande måste vara en individuell rättighet för alla för att kunna hantera den digitala utvecklingen och utvecklingen av artificiell intelligens, forma utvecklingen och se till att människan fortsätter att ha kontrollen, vilket kommittén tidigare har påpekat (5). |
| --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | För att göra den planerade halvtidsöversynen mer ändamålsenlig föreslår EESK att medlemsstaterna bör delta i en konstruktiv dialog med arbetsmarknadens parter och överväga att man bör fastställa mellanliggande mål för 2025, vilket kommer att göra det möjligt att bedöma framstegen under den första hälften av planens genomförande. |
| --- | --- |

2.1.8

2.2   Om skapande av arbetstillfällen och framtidens arbete

| 2.2.1 | EESK gläder sig över att det i planen anges att arbetsvillkoren i EU är bland de bästa i världen, samtidigt som man erkänner att nya arbetsformer medför både utmaningar och möjligheter. Arbetsmarknadsparterna – på både europeisk och nationell nivå, är välkomna att göra gemensamma ansträngningar att arbeta tillsammans för att tillgodose behoven hos framtidens arbete, uppnå uppåtgående konvergens och se till att arbetstagarna skyddas och är säkra oavsett vilken sektor de arbetar i och vilket land de bor i. Arbetsmarknadsparterna – på både europeisk och nationell nivå, är centrala för de gemensamma ansträngningarna i denna riktning. I planen noteras med rätta att det är en prioritering för EU att bevara och skapa nya arbetstillfällen av hög kvalitet. Covid-19-krisen har visat att våra samhällen för att fungera är beroende av viktiga arbetstagare inom en rad sektorer som transport, tjänster, hälso- och sjukvård och jordbruk. Vi måste skapa framtidens nya arbetstillfällen genom att bygga vidare på dagens viktiga arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | EESK instämmer i det strategiska tillvägagångssättet med en gradvis övergång från nödåtgärder till åtgärder som kan bidra till att uppnå det sysselsättningsmål som fastställs i planen. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Kommittén instämmer i den oro som uttrycks i planen för de grupper som drabbats hårdast av pandemin, däribland kvinnor, ungdomar, lågutbildade och lågavlönade arbetstagare, tillfälligt anställda, egenföretagare och migrerande arbetstagare. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Vi anser att tilldelningen av EU-medel till prioriteringarna bör övervakas, både när det gäller de resurser som finns tillgängliga från kommissionen och när det gäller resurser som tilldelas av medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | EESK instämmer i kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att använda tillgängliga EU-medel för att främja ett aktivt och ändamålsenligt stöd för sysselsättning. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Kommittén stöder kommissionens strategi för effekterna av den digitala omställningen inom arbetslivet. Vi stöder det fristående ramavtalet om digitalisering och är redo att samarbeta med arbetsmarknadens parter kring all eventuell uppföljning av det. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | EESK noterar OECD:s nyligen offentliggjorda rapport ”Employment Outlook 2020” med undertiteln ”Worker security and the COVID-19 crisis” (6). EESK konstaterar att arbetstagarnas välbefinnande i arbetet kan bidra positivt till de övergripande resultaten hos de företag, organisationer och institutioner som de arbetar i. Kommittén förväntar sig, förutom att säkerhet och hälsa för arbetstagare främjas, att åtgärder vidtas på lämplig nivå i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för att förbättra arbetsmarknadernas funktion så att de bidrar till ekonomisk tillväxt, internationell konkurrens och främjar anständiga arbetsvillkor. Utvecklingen på arbetsmarknaden måste stödjas, inte hindras, för att säkerställa att arbetstagare skyddas, är säkra och bidrar till de övergripande resultaten hos de företag, organisationer och institutioner som de arbetar i. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | Kommittén förväntar sig att åtgärder för att främja uppåtgående konvergens vidtas på lämplig nivå i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för att förbättra arbetsmarknadernas funktion så att de bidrar till ekonomisk tillväxt och internationell konkurrens, och främja anständiga arbetsvillkor och välbefinnande. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | Vi betonar att EU till fullo måste hålla fast vid principen att det inte får finnas några anställningsförhållanden som saknar socialt skydd, oavsett förhållandenas natur. EESK anser att alla former av odeklarerat arbete är oacceptabla och uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att bekämpa det. |
| --- | --- |

2.2.9

| 2.2.10 | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att digitaliseringen inte ger upphov till otrygghet och sårbarheter och samtidigt säkerställa att de möjligheter som digitaliseringen ger utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

2.2.10

| 2.2.11 | Vi skulle vilja se en starkare koppling mellan det ambitiösa målet för kompetens, utbildning och livslångt lärande och de finansiella medel som finns tillgängliga för att uppnå det. EESK fäster uppmärksamheten på att de offentliga utgifterna för utbildning i EU minskade från 5 % år 2010 till 4,7 % år 2019 och betonar att målen i den sociala pelaren inte kan uppnås utan fler offentliga investeringar inom utbildning. Kommittén betonar även behovet av offentliga och privata investeringar för att stödja utbildning och livslångt lärande och uppmanar arbetsgivare att öka arbetstagarnas möjligheter att delta i arbetsbaserat lärande och arbetsbaserad utbildning. |
| --- | --- |

2.2.11

| 2.2.12 | Vi erkänner kommissionens oro över de gröna och demografiska omställningarna och deras inverkan på sysselsättning och kompetens. Planen kan dock gynnas ytterligare av specifika överenskomna åtaganden och initiativ i detta avseende, och ytterligare detaljer bör därför anges i planen och i nationella dokument. |
| --- | --- |

2.2.12

| 2.2.13 | Pandemin har drabbat unga människor särskilt hårt. Statistiken visar att hälften av alla ungdomar i EU är tillfälligt anställda. När man tar itu med riskerna i samband med ofrivillig tillfällig anställning finns dock viss tydlig potential i planen när det gäller att förbättra sysselsättningens kvalitet för ungdomar – särskilt genom översynen av rekommendationen om praktikprogram, ett fokus på kvaliteten på erbjudanden inom ramen för ungdomsgarantin och ett antal planerade initiativ om arbetsvillkor, till exempel för plattformsarbetare. |
| --- | --- |

2.2.13

| 2.2.14 | Planen innehåller tydliga bestämmelser för att stärka rollen för arbetsmarknadsparterna (fackföreningar och arbetsgivare) i initiativen, men det sägs mycket lite om rollen för det civila samhällets organisationer, såsom ungdomsorganisationer, som är centrala när det gäller att företräda EU-medborgarna. |
| --- | --- |

2.2.14

2.3   Om kompetens och jämlikhet

| 2.3.1 | EESK delar kommissionens uppfattning att en kvalificerad arbetskraft är motorn för en välmående grön och digital ekonomi som drivs av innovativa idéer och produkter och teknisk utveckling. Som anges i planen spelar utbildningssystemen en nyckelroll när det gäller att lägga grunden för livslångt lärande och anställbarhet och kan bidra till att avhjälpa kompetensbrister, förutsatt att de är inriktade på arbetsmarknadens behov. Utbildning och kompetens bör stå i centrum för de politiska åtgärderna för att stödja skapandet av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Kommittén stöder ambitionen att förbättra det livslånga lärandet och uttrycker sin oro när det gäller tillgången till grundläggande digitala färdigheter, som kommittén i likhet med kommissionen anser är en förutsättning för inkludering och deltagande i ett digitalt omvandlat Europa. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | Vi beklagar att det inte finns något mål om jämställdhet mellan könen när det gäller tillgången till livslångt lärande och uppmanar kommissionen att fastställa ett sådant mål. Kommittén påpekar behovet av en strategi för integrering av jämställdhet i all EU-politik och alla EU-strategier. |
| --- | --- |

2.3.3

| 2.3.4 | EESK är för närvarande i färd med att utarbeta ett separat yttrande om det förslag till direktiv som syftar till att stärka tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män för lika arbete eller likvärdigt arbete, och kommer att lägga fram ett yttrande om texten. |
| --- | --- |

2.3.4

2.4   Om socialt skydd och social inkludering

| 2.4.1 | EESK anser att ytterligare förslag om socialt skydd och social inkludering bör eftersträvas. Kommittén delar den synpunkt som framförs i planen att Europa har världens mest jämlika samhällen, de högsta standarderna när det gäller arbetsvillkor och ett brett socialt skydd. Fattigdomsnivåerna i EU är dock fortfarande oacceptabelt höga och det krävs fortsatt betydande insatser för att säkerställa liknande förhållanden i alla länder. |
| --- | --- |

2.4.1

| 2.4.2 | Barn står för 20 % av dem som riskerar att hamna i fattigdom i EU, vilket FN:s särskilda rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter har beskrivit som ett oerhört stort antal för utvecklade länders standarder (7). Vi välkomnar kommissionens förslag till en EU-strategi för barnets rättigheter och en rekommendation om en barngaranti samt målet att fem miljoner barn ska lyftas ur fattigdom innan 2030. Kommittén upprepar sin uppmaning till ”en ’omsorgsgiv för Europa’ som säkerställer tillhandahållandet av omsorg av högre kvalitet för alla under alla skeden i livet” (8) och till medlemsstaterna att investera i tillgängligheten av högkvalitativa, överkomliga, tillgängliga och mångsidiga omsorgstjänster. Vi anser att ett utrotande av barnfattigdom skulle få mycket positiva effekter för att minska fattigdomen bland unga vuxna och arbetslösa. |
| --- | --- |

2.4.2

| 2.4.3 | EESK anser att EU bör fastställa sociala miniminormer som är helt förenliga med stadgan om de grundläggande rättigheterna. Denna process bör vara föremål för grundliga samråd med arbetsmarknadens parter och organisationer i det civila samhället på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

2.4.3

| 2.4.4 | Kommittén konstaterar att planen inte innehåller ett förslag till direktiv, utan i stället en rekommendation (9), om minimiinkomstsäkerhet, som den anser är nödvändigt för att bekämpa de allvarligaste formerna av fattigdom. |
| --- | --- |

2.4.4

| 2.4.5 | EESK anser att betydande åtgärder måste vidtas för att stärka de sociala trygghetssystemens motståndskraft och deras samordning på EU-nivå, för att garantera en allmän tillgång för arbetstagare och samtidigt respektera de nationella befogenheterna i fråga om tillgång till socialt skydd. |
| --- | --- |

2.4.5

| 2.4.6 | Kommittén delar kommissionens uppfattning att det krävs reformer och investeringar i hälso- och sjukvårdssystem för att bland annat förbättra tillgången till hälso- och sjukvård av god kvalitet för alla och minska sociala, territoriella och ekonomiska skillnader när det gäller hälso- och sjukvård. Om kommissionen stöder medlemsstaterna endast genom att tillhandahålla evidensbaserad information och utbyta bästa praxis är detta dock otillräckligt och mycket mer bör göras, samtidigt som befogenhetsfördelningen respekteras: formulera mål, stödja investeringar i infrastrukturen, utbilda personalen i hälso- och sjukvårdssystemet, utarbeta gemensamma kvalitetsstandarder och finansiera hälsoforskning. |
| --- | --- |

2.4.6

| 2.4.7 | Vi välkomnar planen på en högnivåexpertgrupp för att studera välfärdsstatens framtid. Som företrädare för det europeiska organiserade civila samhället och ett forum för social och medborgerlig dialog är kommittén unikt förberedd för att reflektera över medlemsstaternas välfärdsutmaningar. EESK förespråkar särskilt att man antar skattemodeller – med beaktande av den nationella ekonomins särdrag och främjande av hållbar tillväxt – som gör det möjligt att bibehålla rimliga och tillräckliga sociala förmåner, stödja offentliga och sociala tjänster och fördela skattebördan på ett rättvist sätt, samtidigt som man främjar en aktiv integrering på arbetsmarknaden och de digitala och demografiska omställningarna. |
| --- | --- |

2.4.7

2.5   Om genomförandet av planen

| 2.5.1 | Kommittén delar den beslutsamhet som stats- och regeringscheferna uttrycker i Portoförklaringen när det gäller att fortsätta att fördjupa genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter på EU-nivå och på nationell nivå, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter och subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Vi betonar även komplementariteten mellan den sociala dimensionen, social dialog och aktivt deltagande av arbetsmarknadens parter och den mycket konkurrenskraftiga sociala marknadsekonomin. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.5.2 | EESK betonar behovet av att anpassa finansieringen av nationell politik till planens mål och åtgärder. Detta är ytterligare ett skäl till att det inte får ske någon återgång till stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Dessutom måste alla reviderade regler till fullo underlätta genomförandet av planen. |
| --- | --- |

2.5.2

| 2.5.3 | Kommittén förväntar sig att de metoder för socialt ansvarsfull offentlig upphandling som fastställts och främjas av kommissionen bör effektiviseras i genomförandet av planen. Den offentliga upphandlingen motsvarar mer än sju gånger det sammanlagda värdet av den fleråriga budgetramen och faciliteten för återhämtning och resiliens (uppskattningsvis 2 biljoner euro, dvs. 14 % av BNP per år) och erbjuder en enorm potential som marknad för att stimulera organisering av och representation för arbetstagare, kollektivförhandlingar samt hållbara arbetstillfällen av god kvalitet och hållbar miljöpraxis. |
| --- | --- |

2.5.3

| 2.5.4 | Vi bekräftar återigen vikten av integrering mellan olika politikområden för att uppnå sociala framsteg, nära efter ekonomisk återhämtning och välstånd. Synergieffekter måste skapas mellan befintliga och framtida initiativ och strategier som faller under den sociala pelarens olika principer. Dess mål måste integreras och inkluderas i den europeiska strategiska ramen för återhämtning efter 2020. |
| --- | --- |

2.5.4

| 2.5.5 | EESK uppmanar medlemsstaterna att erkänna och stärka den sociala och medborgerliga tre- och tvåpartsdialogen, var och en med sin särskilda roll i genomförandet av planen. |
| --- | --- |

2.5.5

2.6   Om förhållandet mellan den sociala pelaren och den europeiska planeringsterminen

| 2.6.1 | EESK anser att den europeiska planeringsterminen utgör en lämplig ram för övervakningen av planen – lika uppmärksamhet ska ägnas åt sociala och miljömässiga mål tillsammans med makroekonomisk stabilitet och produktivitet. Kommittén välkomnar det påstående som görs i planen att de nationella planerna för återhämtning och resiliens utgör en unik möjlighet att planera och finansiera investeringar och reformer som stöder en återhämtning som är social och fokuserar på arbetstillfällen, samtidigt som de anammar den gröna och digitala omställningen och genomför de relevanta landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. I planen uppmanas medlemsstaterna med rätta att utnyttja den europeiska planeringsterminen på bästa sätt och ta vara på den unika möjlighet som faciliteten för återhämtning och resiliens erbjuder. |
| --- | --- |

2.6.1

| 2.6.2 | Vi rekommenderar att det inom den europeiska planeringsterminen regelbundet görs en utvärdering på hög nivå av framstegen, inklusive vid behov på nationell nivå, med hjälp av indikatorer som utformats i samarbete med arbetsmarknadens parter och inom ramen för integreringen av pelarens principer och FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

2.6.2

| 2.6.3 | Kommittén anser att planen bör fungera som ett strukturerande verktyg för socialpolitiken i EU. Den måste vara en central del i en förnyad ekonomisk och social styrning som syftar till hållbar och inkluderande ekonomisk återhämtning och tillväxt och utrustas med indikatorer och förfaranden för övervakning som leder till landsspecifika rekommendationer i alla frågor som rör den. |
| --- | --- |

2.6.3

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Vi fäster uppmärksamhet på att det europeiska statistiksystemet behöver anpassas till behovet av att övervaka de mål och indikatorer som fastställs i panelen med sociala indikatorer. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK håller med om den idé som uttrycks i planen om att en integrering och uppdatering av den befintliga uppsättningen indikatorer bör bidra till att spåra framstegen i förhållande till pelarens principer på ett mer övergripande sätt och hjälpa till att övervaka genomförandet av de politiska åtgärder som föreslås i planen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommittén instämmer i att det finns ett behov av att se över begreppet befolkning i arbetsför ålder och uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna på detta område och samtidigt ta hänsyn till integreringen av politiken för åldrande samt de rättigheter som erkänns och skyddas genom stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vi noterar att målet om yrkesutbildning har en baslinje från 2016, eftersom denna indikator tas fram i det europeiska statistiksystemet endast vart femte år. Indikatorn bör mätas varje år för att framstegen ska kunna övervakas på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK upprepar sin ståndpunkt när det gäller plattformsarbete och menar att ”EU och medlemsstaterna rör sig mot enhetliga begrepp för att åstadkomma anständiga arbetsvillkor i plattformsekonomin” (10). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kommittén uppmanar kommissionen att, när det gäller social trygghet, genomföra den angivna principen att beskattning bör överföras från arbete till andra källor som är mer gynnsamma för sysselsättningen och i linje med klimat- och miljömålen, samtidigt som intäkterna tryggas för ett fullgott socialt skydd, detta med tanke på att den väsentliga utmaningen är att säkerställa tillräcklig täckning för alla arbetstagare på en föränderlig arbetsmarknad, med full respekt för principen (som uttrycks i punkt 3.2.9 ovan) att alla former av sysselsättning måste ha socialt skydd. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESK stöder kommissionens uppmaning till Europaparlamentet och rådet att slutföra förhandlingarna om översynen av samordningsreglerna för de sociala trygghetssystemen för att förbättra arbetstagarnas rörlighet och tillhandahålla ett fullgott socialt skydd inom EU, utan att skapa alltför stora bördor för anställda och företag. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att resultaten av det aviserade arbetet i en expertgrupp om investeringar i utbildning återspeglas i att det antas åtgärder som betydligt stärker utbildningssystemen, särskilt när det gäller att uppnå de mål som anges i planen. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Vi anser att omsorgsområdet är en av de största utmaningarna i hela EU. Kommittén stöder att det i planen inbegrips ett initiativ om långvarig vård som säkerställer bättre tillgång till tjänster av god kvalitet för behövande. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | När det gäller EU:s roll som ansvarsfull global ledare bekräftar EESK sina tidigare rekommendationer om att kommissionen, OECD och ILO, tillsammans med arbetsmarknadens parter på alla lämpliga nivåer och organisationer i det bredare civila samhället, ska utarbeta lämpliga bestämmelser om anständiga arbetsvillkor och nödvändigt skydd (11) samt främja en progressiv, rättvis och hållbar handelspolitik (12). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK hoppas i detta sammanhang att kommissionens, OECD:s och ILO:s gemensamma arbete kan leda till en eventuell ILO-konvention om plattformar (13). I samma hänseende bör ansträngningar göras när det gäller reglering av distansarbete. Kommittén hänvisar till sin rekommendation om att en gemensam process bör inledas av kommissionen, ILO och OECD ”i syfte att utarbeta en ILO-konvention om distansarbete. EESK anser också att anständiga villkor för distansarbete bör bli en del av ILO-agendan för anständigt arbete och motsvarande nationella program” (14). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kommittén anser också att EU bör ta mer ansvar för att hjälpa världen att ta itu med covid-19-pandemin. I planen bör EU:s deltagande i Covax erkännas, i linje med kommissionsordförande Ursula von der Leyens tal och hennes uttalande att EU måste ”se till att inte bara de som har råd ska få tillgång till säkra vacciner, utan alla som behöver dem” (15). |
| --- | --- |

3.12

Bryssel den 8 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  ”EESK:s bidrag till det sociala toppmötet i Porto” (EUT C 286, 16.7.2021, s. 6).

1

(2)  ”EESK:s bidrag till det sociala toppmötet i Porto” (EUT C 286, 16.7.2021, s. 6), punkt 7.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (EUT L 186, 11.7.2019, s. 105).

3

(4)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 145, EUT C 14, 15.1.2020, s. 1.

4

(5)  EUT C 14, 15.1.2020, s. 46, punkt 1.4.

5

(6)  OECD Employment Outlook 2020: Worker Security and the COVID-19 Crisis.

6

(7)  Uttalande av professor Olivier De Schutter.

7

(8)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 13.

8

(9)  Som den som antogs för 30 år sedan – Council Recommendation 92/441/EEC of 24 June 1992 on common criteria concerning sufficient resources and social assistance in social protection systems (92/441/EEC) (EUT L 245, 26.8.1992, s. 46) (ej översatt till svenska).

9

(10)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 173. Slutsats 1.8.

10

(11)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 10, punkt 3.9.

11

(12)  EUT C 47, 11.2.2020, s. 38, punkt 1.4.

12

(13)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 173. Slutsats 1.14.

13

(14)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 1. Slutsats 1.14.

14

(15)  Tal om tillståndet i unionen, 16 september 2020.

15

---

BILAGA

Följande motyttrande avslogs under debatten, men fick minst en fjärdedel av rösterna (artikel 43.2 i arbetsordningen):

1.   
  Slutsatser

| 1.1 | EESK betraktar handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (nedan kallad planen) som en användbar vägledning för medlemsstaterna och unionen i insatserna för konkurrenskraft, tillväxt, sysselsättning, strukturreformer, produktiva investeringar och människors välfärd. EESK understryker också att en social dimension inte är möjlig utan en sund ekonomisk grund. Konkurrenskraft och högre produktivitet på grundval av kompetens och kunskaper är förutsättningar för unionens sociala dimension. Förändringar på arbetsmarknaden måste stödjas, inte överregleras eller hindras. För att Europa ska kunna hantera global konkurrens, ökande digitalisering och nya affärsmodeller krävs innovation och flexibilitet i fråga om anställning, arbetstider och arbetskraftens rörlighet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK stöder de prioriterade områdena i planen och delar den synpunkt som framförs i planen att Europa har världens mest jämlika samhällen, de högsta standarderna när det gäller arbetsvillkor och ett brett socialt skydd, med ett redan befintligt omfattande socialt regelverk. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK påpekar att planen kan genomföras på unions- eller medlemsstatsnivå, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter samt subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. Arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande spelar en avgörande roll i detta avseende. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK påminner om att åtgärderna i den sociala pelaren inte är rättsligt bindande, och betonar fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, där socialpolitiken främst är medlemsstaternas ansvar. Om EU överväger att föreslå socialpolitisk lagstiftning bör alla initiativ baseras på evidens och bevis på att lagstiftningen är ändamålsenlig. Initiativen bör också bli föremål för en riktad konkurrenskraftskontroll, som en kontrollåtgärd för att undvika förslag som gör det svårare att förbättra konkurrenskraften och skapa fler arbetstillfällen och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

1.4

2.   
  Allmänna kommentarer

| 2.1 | Enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen ska den inre marknaden verka för en hållbar utveckling i Europa som bygger på välavvägd ekonomisk tillväxt och på prisstabilitet samt på en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Enligt artikel 153 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska EU enbart understödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet inom de fastställda socialpolitiska områdena. Det finns redan ett omfattande socialt EU-regelverk. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Den 17 november 2017 proklamerade Europaparlamentet, rådet och kommissionen i Göteborg de 20 principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, vilket inte ändrade EU:s primärrätt. EESK noterar i synnerhet ingressen till den europeiska pelaren för sociala rättigheter, där följande står: ”På unionsnivå leder den europeiska pelaren för sociala rättigheter inte till någon utökning av de befogenheter och uppgifter som unionen tilldelats genom fördragen. Den bör genomföras inom gränserna för de befogenheterna.” |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | I sin strategiska agenda för 2019–2024 betonade Europeiska rådet att den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska genomföras på EU- och medlemsstatsnivå, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter. |
| --- | --- |

2.4

3.   
  Genomförande

| 3.1 | EESK anser att planen ger användbar vägledning, bl.a. på områdena sysselsättning, kompetens, hälsa och socialt skydd, men betonar fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna, där socialpolitiken främst är medlemsstaternas ansvar. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK förväntar sig att åtgärder vidtas på lämplig nivå i linje med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna för att förbättra arbetsmarknadernas och de sociala modellernas funktion så att de bidrar till ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och den sociala dimensionen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Detta förutsätter respekt för de olika socioekonomiska miljöerna och mångfalden av nationella system, inklusive arbetsmarknadsparternas roll och oberoende. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK anser att reformerna av arbetsmarknaderna i Europa måste fortsätta, men på olika sätt i olika delar av unionen, med utgångspunkt i deras olika arbetsmarknadsmodeller. I vissa medlemsstater kan detta omfatta åtgärder som rör minimilöner eller lägre indirekta arbetskraftskostnader. I andra medlemsstater kan det handla om att införa flexiblare anställningsformer eller anpassa de sociala trygghetssystemen så att sysselsättning stimuleras. Detta innebär att icke-bindande instrument måste ges företräde. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Om EU överväger att föreslå socialpolitisk lagstiftning bör alla initiativ baseras på evidens och bevis på att lagstiftningen är ändamålsenlig. Initiativen bör också bli föremål för en riktad konkurrenskraftskontroll, som en kontrollåtgärd för att undvika förslag som gör det svårare att förbättra konkurrenskraften och skapa fler arbetstillfällen och hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

3.5

4.   
  Ekonomisk grund, arbetsmarknadens parter, sysselsättning och kompetens

| 4.1 | EESK noterar att en social dimension inte är möjlig utan en sund ekonomisk grund. Konkurrenskraft och högre produktivitet på grundval av kompetens och kunskaper är förutsättningar för unionens sociala dimension. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK delar den uppfattning som kommissionen uttryckt om behovet av att stödja kollektivförhandlingarnas täckning och främja arbetsmarknadsparternas medlemskap. Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll när det gäller att skapa välfungerande arbetsmarknader. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK välkomnar punkt 4 i Portoförklaringen om arbetsmarknadsparternas roll: ”Den sociala dimensionen, den sociala dialogen och arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande har alltid stått i centrum för en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft.” |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK anser att social dialog och kollektivförhandlingar främjas bäst om staten eller unionen är inblandad varken i att fastställa kriterierna för kollektivavtal eller i att verkställa dem, och att parterna har fullt ansvar för båda. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Planen utgör en god möjlighet att visa att medlemsstaterna och deras arbetsmarknadsparter kan komma med ett lämpligt svar på de utmaningar som arbetsmarknaderna står inför efter pandemin. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESK ställer sig bakom följande påpekande i planen: ”Stöd till sysselsättning och arbetstagare kan inte lyckas utan stöd till företag och företagare. En livskraftig industri förblir central för Europas framtida välstånd och en viktig källa till nya arbetstillfällen.” Att skapa sysselsättning handlar dock inte om ny lagstiftning eller andra krav som ökar bördan för företagen. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Såsom EESK har uppgett är konkurrenskraft och högre produktivitet på grundval av kompetens och kunskaper ett recept för att bevara välfärden i de europeiska samhällena. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK välkomnar betoningen på utbildning, kompetens och livslångt lärande i planen, inklusive kontinuerlig kompetenshöjning och omskolning, i syfte att förbättra anställbarheten, främja innovation, säkerställa social rättvisa och överbrygga den digitala kompetensklyftan. |
| --- | --- |

4.8

5.   
  Den europeiska planeringsterminens roll

| 5.1 | EESK anser att den eventuella övervakningen av planen och respektive nationella reformer bör äga rum inom ramen för den öppna samordningsmetoden och den europeiska planeringsterminen. Planeringsterminen bör användas som referensram för stöd till medlemsstaternas och arbetsmarknadsparternas insatser för att – genom reformer – förbättra den nationella sysselsättnings- och socialpolitikens resultat. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESK betonar att den sociala resultattavla som föreslås i planen bör bidra till den europeiska planeringsterminen så att den vägleder medlemsstaterna i deras arbetsmarknads- och socialpolitiska reformer. Övervakningen av arbetsmarknadsresultat på grundval av indikatorer bör bidra till samordnade politiska utbyten på EU-nivå, som leder till utarbetandet av lämpliga landsspecifika rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESK anser att medlemsstaternas och kommissionens befintliga samordningsmekanismer är de rätta instrumenten för att trygga deltagandet av alla berörda parter på nationell nivå i genomförandet av pelaren, även vad gäller dess halvtidsöversyn. Vägledning om användningen av befintliga samordningsmekanismer bör vara en prioritering för kommissionen i förhållande till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK uppmanar medlemsstaterna att utnyttja den europeiska planeringsterminen på bästa sätt och ta vara på den unika möjlighet som faciliteten för återhämtning och resiliens erbjuder genom att fastställa ambitiösa nationella återhämtnings- och resiliensplaner. EESK noterar att NextGenerationEU är ett nödverktyg baserat på artikel 122 i EUF-fördraget och kommer att fortsätta att behandlas som en engångsåtgärd. |
| --- | --- |

5.4

Resultat av omröstningen:

| Röster för: | 93 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 149 |
| Nedlagda röster: | 14 |

Röster för:

93

Röster emot:

149

Nedlagda röster:

14

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/50

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030

(COM(2021) 101 final)

(2021/C 374/09)

| Föredragande: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Föredragande:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Remiss | Kommissionen, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Ansvarig sektion | Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 21.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 7.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 233/0/2 |

Remiss

Kommissionen, 26.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

21.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

7.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

233/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar EU:s nya strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, där man har införlivat många av de förslag som föreslagits av den europeiska rörelsen för personer med funktionsnedsättning och det civila samhället. Den återspeglar också många av förslagen i EESK:s yttrande från 2019 (1), verkar för genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning på EU-nivå och är en viktig del av jämlikhetsunionen. Kommittén är dock bekymrad över att de bindande åtgärderna och den bindande lagstiftningen för genomförandet av strategin har urvattnats, men konstaterar att den nya strategin är ett tydligt steg framåt vad gäller ambitionsnivån jämfört med strategin för 2010–2020. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Åtagandet att inrätta en plattform för personer med funktionsnedsättning inger stora förhoppningar men kan också komma att bli en besvikelse om den genomförs på ett bristfälligt sätt. Det måste finnas insyn vad gäller medlemmar, dagordningar för sammanträden (med möjlighet till synpunkter på punkterna på dagordningen) och resultat. Plattformen måste också säkerställa att organisationer för personer med funktionsnedsättning får en stark röst. Vi anser att EESK har en roll att spela och bör delta i diskussionerna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kopplingen mellan strategin för personer med funktionsnedsättning och de betydande investeringar som kommer att göras inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens bör stärkas. Kopplingen till genomförandet och övervakningen av handlingsplanen för EU:s pelare för sociala rättigheter, och särskilt av princip 17 i pelaren, bör också säkerställas och maximeras. EESK vill se en tydligare och starkare agenda från kommissionens sida beträffande hur man främjar användningen av den nationella faciliteten för återhämtning och resiliens för att hjälpa personer med funktionsnedsättning att återhämta sig från pandemin. Kommissionen måste rikta in sig på de medlemsstater som inte har varit tydliga med sina planer eller följt kommissionens riktlinjer för att säkerställa meningsfulla samråd med det civila samhället. Kommissionen måste också vara beslutsam när det gäller att motsätta sig planer där det föreslås investeringar som strider mot konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, såsom investeringar i inrättningar med institutionsvård. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK välkomnar förslaget om AccessibleEU, även om det i detta skede inte lever upp till kommitténs efterlysning av att en EU-byrå för tillgänglighet inrättas. Kommissionen måste vara tydlig och öppen med hur den planerar att finansiera och bemanna detta centrum och hur den kommer att se till att personer med funktionsnedsättning är representerade. De måste vara representerade internt som anställda och experter, och inte bara externt som rådfrågade aktörer. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK stöder helhjärtat flaggskeppsinitiativet för EU-intyget om funktionsnedsättning och anser att det kan leda till stora förändringar. EESK beklagar dock att det ännu inte finns något åtagande om hur man ska se till att medlemsstaterna erkänner det. Kommittén betonar behovet av att införa intyget om funktionsnedsättning genom en förordning som skulle göra det direkt tillämpligt och verkställbart i hela EU. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK stöder planen för en vägledning om god valpraxis med fokus på valdeltagandet bland personer med funktionsnedsättning, som planeras till 2023. Kommittén stöder också det arbete som planeras tillsammans med medlemsstaterna, det europeiska valsamarbetsnätverket och Europaparlamentet för att garantera politiska rättigheter för personer med funktionsnedsättning på lika villkor som för andra. EESK rekommenderar att genomförandet av detta tidigareläggs så att nationella och lokala myndigheter hinner införa mer tillgängliga metoder inför valet till Europaparlamentet 2024. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Det saknas specifika åtgärder för att tillgodose behoven hos kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. EESK anser att detta bör åtgärdas så långt det är möjligt genom att se till att jämställdhetsaspekter integreras i alla de åtgärder som redan ingår i strategin. Detta bör hanteras särskilt noggrant inom ramen för åtgärder för att bekämpa våld. Detta fokus på kvinnor bör också utvidgas till att omfatta familjemedlemmar som tillhandahåller långvarig och informell omsorg till anhöriga med funktionsnedsättning, eftersom kvinnor i särskilt hög grad tar på sig omsorgsuppgifter. Efter halvtidsöversynen av strategin skulle EESK vilja se att ett särskilt flaggskeppsinitiativ föreslås för kvinnor med funktionsnedsättning under andra hälften av strategins löptid. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | De åtgärder som rör tillgång till rättslig prövning och personer med funktionsnedsättning som offer för våld är oerhört viktiga. EESK anser att dessa åtgärder, särskilt de som rör utbildning av yrkesverksamma inom rättsväsendet och personal inom brottsbekämpande myndigheter, också måste ge vägledning om hur man säkerställer att personer med funktionsnedsättning inte nekas tillgång till rättslig prövning på grund av omyndighetsförklaring eller att deras ärende inte försenas när de söker rättslig prövning, på grund av problem när det gäller tillgänglighet, brist på stödjande beslutsfattande eller bristande tillgång till kommunikationsstöd, såsom teckenspråkstolkning. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | De föreslagna riktlinjerna om förbättringar vad gäller självständigt boende och integration i samhället är en fråga som kommissionen måste ta itu med särskilt omsorgsfullt. Riktlinjerna måste bygga på mycket tydliga definitioner av vad vi menar med institutionell vård, samhällsbaserade tjänster och självständigt boende. EESK rekommenderar att kommissionen baserar sina definitioner på de definitioner som fastställts och godkänts av Europeiska expertgruppen för övergång från institutionsbaserad till samhällsbaserad vård och omsorg, samt den allmänna kommentaren nr 5 till artikel 19 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Det föreslagna paketet för att förbättra sysselsättningsresultaten samt kommissionens löfte om att förbättra rekrytering och inkludering av personer med funktionsnedsättning inom EU:s institutioner är ett tydligt svar på uppmaningar från det civila samhället. Det kan inte nog betonas hur viktigt det är lägga fokus på att främja sysselsättning av hög kvalitet för personer med funktionsnedsättning mot bakgrund av covid-19-pandemin (2), och i detta avseende kunde strategin ha varit djärvare. EESK rekommenderar starkt att arbetet med att fastställa indikatorer för att övervaka genomförandet av dessa åtgärder påbörjas och att ansträngningar görs för att anpassa dessa åtgärder till dem som gäller civilskydd och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. I fråga om sysselsättning i medlemsstaterna skulle detta delvis kunna uppnås genom kommissionens förslag om att inkludera indikatorer för sysselsättningsklyftan för personer med funktionsnedsättning i den sociala pelarens nya sociala resultattavla, och inkludera en uppdelning efter funktionsnedsättning i några av de andra indikatorerna. EESK betonar att målet inte bara är en högre sysselsättningsgrad utan även sysselsättning av god kvalitet som gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning att förbättra sin sociala ställning genom arbete. Vi föreslår därför att resultattavlan ska innehålla indikatorer för sysselsättningens kvalitet när det gäller personer med funktionsnedsättning, till exempel om de har heltids- och långtidskontrakt och om de är anställda på den öppna arbetsmarknaden. Kommissionen kommer att behöva trycka hårt på de mål som sätts upp för medlemsstaterna och som fastställer hur mycket de bör minska sysselsättningsklyftan för personer med funktionsnedsättning fram till 2030. Vi vill se ambitiösa mål som syftar till att i så hög grad som möjligt undanröja skillnader i sysselsättning, med fokus på sysselsättning på den öppna arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | I strategin föreslås ett antal utbildningsåtgärder. EESK betonar att utbildningsåtgärderna för speciallärare även bör inriktas på att utbilda lärare i allmänna utbildningsmiljöer för att tillhandahålla inkluderande undervisning i klassrummet. Medlemsstaterna måste uppmuntras att placera speciallärare i inkluderande skolmiljöer så att barn med funktionsnedsättning kan få det specialstöd de kan komma att behöva, samtidigt som de går i en vanlig skola med elever utan funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Förslaget om en uppdatering av verktygslådan för en rättighetsbaserad hållning som omfattar alla mänskliga rättigheter inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete, är ett positivt steg framåt. Detta bör göras med bidrag från nationella och lokala organisationer för personer med funktionsnedsättning i de länder där dessa investeringar görs. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Åtgärden till stöd för medlemsstaternas genomförande av 2000 års Haagkonvention skulle strida mot konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i frågor såsom påtvingad behandling och tvång. Detta måste hanteras genom att organisationer för personer med funktionsnedsättning får lämna sina synpunkter innan kommissionen vidtar ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK gläder sig åt att kommissionen vill föregå med gott exempel. Förslag såsom de om tillgängligheten till kommissionens byggnader måste genomdrivas strikt och får inte avvika från den tidsplan för genomförande som anges i strategin. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Den föreslagna strategin för insamling av uppgifter är ett av de viktigaste förslagen. EESK betonar behovet av att säkerställa en mer systematisk insamling av disaggregerade data, eventuellt med hjälp av Washington-gruppens frågeformulär. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | En ram för att övervaka målen och åtgärderna i strategin förväntas vara klar senast 2021. EESK, och särskilt EESK:s studiegrupp för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, är redo att bistå kommissionen i att utforma denna strategi, tillsammans med organisationer för personer med funktionsnedsättning, vilka bör delta fullt ut och på ett meningsfullt sätt under hela processen. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | I strategin anges att personer med funktionsnedsättning bör delta fullt ut i konferensen om Europas framtid. EESK vill gärna se att kommissionen infriar detta åtagande genom att inkludera personer med funktionsnedsättning och deras intresseorganisationer inom alla konferensens områden, inte bara dem som specifikt rör funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | EESK uppmanar kommissionen att börja förbereda valet av en EU-kandidat till kommittén för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och rekommenderar att man väljer en europeisk kvinna med funktionsnedsättning som kandidat. |
| --- | --- |

1.18

| 1.19 | Europeiska unionens råd har också en viktig roll att spela i genomförandet av strategin. EESK uppmanar rådet att ansluta sig till plattformen för personer med funktionsnedsättning och att snabbt utse en samordnare för frågor som rör personer med funktionsnedsättning i enlighet med strategin. Rådets samordnare bör fungera som kontaktpunkt för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, såsom föreslogs för EU i de avslutande iakttagelserna i översynen av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2015. |
| --- | --- |

1.19

| 1.20 | EESK uppmanar också den europeiska rörelsen för personer med funktionsnedsättning att vara proaktiv och trycka på för att varje åtgärd i denna strategi lever upp till det som utlovats samt att visa solidaritet för att se till att åtgärderna även kommer invandrare och flyktingar med funktionsnedsättning tillgodo. Lanseringen av strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning är bara en startpunkt. Det är inte strategin i sig som kommer att leda till verkliga förändringar för personer med funktionsnedsättning, utan snarare styrkan i alla dess komponenter under det kommande årtiondet. Arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer bör fullt ut stödja genomförandet av den nya strategin. |
| --- | --- |

1.20

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK gläder sig åt att se att EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 är ett tydligt steg framåt jämfört med den förra strategin. EESK lovordar också kommissionens samrådsprocess och det faktum att många av förslagen i EESK:s yttrande (3) införlivades i den slutliga strategin. Det visar också tydligt kommitténs förmåga att forma resultaten av ny EU-politik och nya EU-initiativ. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESK gläder sig åt att kommissionen har åtagit sig att genomföra sju flaggskeppsförslag med tydliga mål och datum för genomförande. Detta mått av öppenhet kommer i hög grad att underlätta arbetet för EESK, det civila samhället och arbetsmarknadens parter när de förbereder sina bidrag till dessa åtgärder. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Bland flaggskeppsförslagen ser EESK en särskild potential i AccessibleEU:s resurscentrum. Dess framgång kommer delvis att bero på de resurser som kommissionen tilldelar det, expertisen hos den personal som driver det och dess förmåga att föra samman experter som kan sprida kunskap av verkligt värde till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK gläder sig åt förslaget om ett EU-omfattande intyg om funktionsnedsättning. Huruvida detta intyg kommer att medföra förbättringar för personer med funktionsnedsättning kommer vara avhängigt av vilka rättigheter och förmåner som intyget ger när det införs och av huruvida åtgärder vidtas för att se till att det införs i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | En av strategins starka sidor är hur den kommer att påverka kommissionens interna arbetssätt och förbindelserna med andra EU-institutioner. EESK välkomnar särskilt åtagandet om ett årligt utbyte mellan kommissionen och EESK. Vi anser också att EESK bör ha en plats i den nya plattformen för personer med funktionsnedsättning, tillsammans med organisationer för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | I vissa avseenden verkar strategin utgöra ett motvilligt steg framåt. I strategin inbegrips många av förslagen från EESK:s yttrande (4), men åtagandet om ny lagstiftning är så gott som obefintligt. Av de fem åtgärder som rör bindande lagstiftning är fyra för tillfället pågående översyner av befintlig lagstiftning, och en är ett förslag om att undersöka möjligheten till lagstiftning ”om så är lämpligt”. I den nya strategin föredras mekanismer såsom riktlinjer och verktygslådor som, även om de kan förbättra praxis i medlemsstaterna, medför en mycket större risk för bristande efterlevnad utan att man kan väcka talan mot medlemsstater vid EU-domstolen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Inom ramen för strategin lovar kommissionen att ta itu med vissa frågor genom andra EU-strategier och handlingsplaner, såsom EU:s strategi för digital förvaltning och handlingsplanen för den sociala ekonomin. Kommissionen går inte alltid i detalj in på hur frågor som rör personer med funktionsnedsättning kommer att hanteras inom dessa strategier. Det bör ges mer information om exakt hur kommissionen avser att göra detta. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kommittén är oroad över åtgärden till stöd för medlemsstaternas genomförande av 2000 års Haagkonvention, som skulle strida mot konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, till exempel vad gäller tvångsbehandling och påtvingade medicinska ingrepp. Detta måste hanteras genom att organisationer för personer med funktionsnedsättning får lämna sina synpunkter innan kommissionen vidtar ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESK anser att strategin har potential att åstadkomma verkliga förändringar, men det beror helt på hur väl den genomförs och hur ambitiösa de enskilda åtgärderna är. Om kommissionen och medlemsstaterna inte är ambitiösa när det gäller att driva på för åtgärder som utmanar status quo skulle strategin mycket väl kunna svika förväntningarna hos de mer än 100 miljoner personer i EU som har en funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESK uppmanar rörelsen för personer med funktionsnedsättning att aktivt verka för att strategin lever upp till sina löften. Det är inte strategin i sig som kommer att leda till verkliga förändringar för personer med funktionsnedsättning, utan snarare styrkan i alla dess komponenter under det kommande årtiondet. |
| --- | --- |

2.10

3.   Tillgänglighet och åtnjutande av EU-rättigheter

| 3.1 | Kapitel 2 och 3 i strategin omfattar åtgärder som rör tillgänglighet och åtnjutande av EU-rättigheter. De huvudsakliga åtgärderna omfattar följande: |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Ett flaggskeppsinitiativ för att inrätta resurscentrumet AccessibleEU. Det kommer att föra samman nationella myndigheter med ansvar för att genomföra och verkställa tillgänglighetsregler med tillgänglighetsexperter och yrkesverksamma för att utbyta god praxis och utveckla verktyg och standarder i syfte att underlätta genomförandet av EU-lagstiftning. Detta återspeglar EESK:s uppmaning om att inrätta en EU-byrå för tillgänglighet. Kommissionen måste klargöra hur detta centrum ska finansieras och bemannas, och hur det kommer att arbeta för att nå ut till tillgänglighetsexperter, personer med erfarenhet av tillgänglighetsfrågor och organisationer för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Införande av ett EU-intyg om funktionsnedsättning senast i slutet av 2023, som ska vara giltigt i alla medlemsstater. EESK gläder sig åt detta direkta svar på uppmaningen i dess yttrande från 2019 (5). Framgången för detta initiativ kommer att vara avhängig av omfattningen av de rättigheter som intyget ger och av huruvida alla medlemsstater går med på att införa det fullt ut. EESK uppmanar med kraft kommissionen att vara ambitiös i fråga om detta intyg och beakta att det kommer att vara ett av strategins viktigaste resultat och ett riktmärke för mångas bedömning av hur framgångsrik strategin är. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Utvärdering av tillämpningen av direktivet om webbtillgänglighet och bedömning av huruvida direktivet bör ses över. Denna utvärdering ger tillfälle att analysera huruvida denna lagstiftning är ändamålsenlig i en allt mer digital offentlig sektor, särskilt efter covid-19. EESK anser att kommissionen bör upphäva undantaget från direktivets tillämpningsområde för vissa webbplatser (t.ex. skolor, förskolor och daghem), eftersom dessa eventuella undantag skulle kunna vara till nackdel för personer med funktionsnedsättning som endast kan få tillgång till dessa offentliga tjänster via digitala verktyg. Vi skulle också vilja se en tydligare förklaring om vilka åtgärder som kommer att vidtas i fråga om medlemsstater som inte uppfyller direktivets krav. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Översyn av ett antal befintliga rättsakter, närmare bestämt lagstiftningsramen för byggnaders energiprestanda, inbegripet dess inverkan på tillgänglighetsförbättringar till följd av renoveringskrav, regelverket för passagerares rättigheter, Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (6) om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet för att stärka tillgängligheten samt paketet för mobilitet i städer. Kommittén är besviken över att kommissionen inte var mer ambitiös och föreslog fler åtgärder baserade på bindande lagstiftning, men det är glädjande att se att vår efterlysning av tillgänglighetsåtgärder i den bebyggda miljön och inom transport har gett avtryck i strategin. EESK uppmanar kommissionen att vara ambitiös i sina ändringar och att förespråka djärva tillgänglighetsåtgärder. |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Upprättande av en vägledning om god valpraxis med fokus på valdeltagandet bland personer med funktionsnedsättning och samarbete med medlemsstaterna, det europeiska valsamarbetsnätverket och Europaparlamentet för att garantera politiska rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inbegripet rätten att ställa upp i val och få lättillgänglig information. Kommissionen kommer också att tillgodose behoven hos personer med funktionsnedsättning i ett kompendium över e-röstningsmetoder samt stödja inkluderande demokratiskt deltagande. Det kommer att vara viktigt för kommissionen att ha ett nära samarbete med Europaparlamentet för att se till att kommande EU-val är tillgängliga och att EU föregår med gott exempel. |
| --- | --- |

3.1.5

4.   Anständig livskvalitet och jämlikt deltagande

| 4.1 | Kapitel 4 och 5 i strategin omfattar åtgärder som rör livskvalitet och jämlikhet. De huvudsakliga åtgärderna omfattar följande: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Ett flaggskeppsinitiativ om riktlinjer för självständigt boende för medlemsstaterna för att förbättra självständigt boende och inkludering i samhället. EESK ser detta som ett potentiellt avgörande initiativ. Dess styrka kommer att vara avhängig av en tydlig och strikt definition av vad som utgör institutionell vård, varför den bör undvikas och vad som menas med investeringar i samhällsbaserade tjänster och självständigt boende. Riktlinjerna måste utformas i samråd med personer med funktionsnedsättning och deras intresseorganisationer. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | En ram för sociala tjänster för att förbättra tillhandahållandet av tjänster för personer med funktionsnedsättning och för att göra arbetstillfällen inom detta område mer attraktiva. EESK anser att denna ram inte bara måste inriktas på hur sektorn för sociala tjänster ska bli mer attraktiv när det gäller löner och arbetsvillkor, utan också säkerställa att tjänsteleverantörer får lämplig utbildning i hur de ska ge stöd som bygger på de val som användare av tjänsterna gör, samt att den har ett personcentrerat, människorättsbaserat förhållningssätt. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Ett nytt paket för arbetsmarknadsresultaten för personer med funktionsnedsättning. Som en del av detta paket kommer kommissionen också att försöka se till att de rättigheter som omfattas av direktivet om likabehandling i arbetslivet tillämpas strikt av medlemsstaterna samt rapportera om direktivets tillämpning 2021. Kommissionen kommer också att övervaka utformandet av en handlingsplan för den sociala ekonomin under 2021, inbegripet möjligheter för personer med funktionsnedsättning och integration på den öppna arbetsmarknaden. Personer med funktionsnedsättning står inför många hinder när det gäller att hitta sysselsättning. EESK anser att kommissionen måste vara tydlig med vilka hinder som finns och som måste åtgärdas snarast, samt om hur covid-19 har förvärrat situationen. Vi rekommenderar att utformningen av paketet föregås av forskning eller en enkät där man frågar personer med funktionsnedsättning och deras intresseorganisationer vad de vill ska göras. EESK anser också att sysselsättningspaketet bör inriktas på möjligheten att få tillgång till sysselsättning av hög kvalitet på den öppna arbetsmarknaden, inklusive den sociala ekonomin och sysselsättningsmodeller enligt D-WISE, för att förhindra ytterligare utestängning av personer med funktionsnedsättning och särskilt nå ut till kvinnor och ungdomar med funktionsnedsättning som söker arbete. Målet bör inte bara vara att öka sysselsättningsgraden utan att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att förbättra sin sociala ställning och sitt ekonomiska välbefinnande genom avlönat arbete. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | En studie ska genomföras 2022 om socialt skydd och sociala tjänster för personer med funktionsnedsättning, följt av riktlinjer till stöd för medlemsstaterna i genomförandet av reformer av det sociala skyddet med inriktning på ramverk för bedömning av funktionsnedsättning. Studien bör inriktas på sociala tjänster som en grund för att säkerställa ett värdigt liv för personer med funktionsnedsättning samt familjers och omsorgsgivares roll. Riktlinjerna bör därför understryka att tjänsterna måste kunna tillgodose de enskilda behoven hos personer med funktionsnedsättning, tillhandhållas i lokalsamhället och inte i isolerade miljöer och åtföljas av adekvata förmåner för personer med funktionsnedsättning. Det är avgörande att riktlinjerna för reformerna av det sociala skyddet inriktas på de ökade levnadskostnaderna för personer med funktionsnedsättning och att medlemsstaterna uppmanas att vara mer flexibla när det gäller att låta människor behålla förmåner oavsett vilken inkomst de eller deras make/maka eller partner har. Personer med funktionsnedsättning bör fritt kunna söka arbete eller bo tillsammans/gifta sig med sin partner utan att straffas ekonomiskt. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | En utbildningsstrategi för rättstillämpare, med fokus på EU:s lagstiftning om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, inklusive FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Denna kommer att inbegripa en undersökning om rättssäkerhetsgarantier för utsatta vuxna i straffrättsliga förfaranden och bedöma behovet av lagstiftningsförslag beträffande stödet och skyddet av utsatta vuxna, i linje med strategin för brottsoffers rättigheter. Kommissionen kommer också att ge medlemsstaterna vägledning om tillgången till rättslig prövning för personer med funktionsnedsättning i EU. Den kommer att stödja medlemsstaterna när det gäller att öka deltagandet av personer med funktionsnedsättning som yrkespersoner i rättssystemet. EESK välkomnar dessa förslag, som återspeglar rekommendationerna i vårt yttrande (7). EESK gläder sig också åt att kommissionen kommer att uppmana byrån för grundläggande rättigheter att undersöka situationen för personer med funktionsnedsättning som bor på vårdinrättningar i fråga om våld, övergrepp och tortyr. Dessa åtgärder bör också ge vägledning om hur man kan säkerställa att personer med funktionsnedsättning inte nekas sin rätt till rättslig prövning eller att deras ärende inte försenas på grund av problem när det gäller tillgänglighet, bristande rättskapacitet, brist på stödjande beslutsfattande eller avsaknad av kommunikationsstöd, såsom teckenspråkstolkning. God praxis när det gäller stödjande beslutsfattande bör samlas in i enlighet med artiklarna 12 och 13 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Det kan också vara av nytta att undersöka hur medlemsstaterna har genomfört kommissionens rekommendation av den 27 november 2013 om processuella garantier för sårbara misstänkta eller tilltalade i straffrättsliga förfaranden (8). |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Ett flertal åtgärder på utbildningsområdet. Däribland stöd till medlemsstaterna för att skaffa tekniska hjälpmedel och tillhandahålla en tillgänglig digital inlärningsmiljö och innehåll inom ramen för handlingsplanen för digital utbildning 2021–2027. Kommissionen föreslår också en verktygslåda för inkludering i förskoleverksamhet och barnomsorg, med ett särskilt kapitel om barn med funktionsnedsättning. Slutligen kommer kommissionen att hjälpa medlemsstaterna att ytterligare utveckla sina lärarutbildningssystem i syfte att ta itu med bristen på speciallärare och göra det möjligt för all utbildningspersonal att hantera mångfalden i klassrummet och en inkluderande utbildning. EESK gläder sig åt att kommissionen erkänner den roll som EU kan spela när det gäller att främja inkluderande utbildning, i synnerhet e-lärande, eftersom elever med funktionsnedsättning konfronterades med många problem i fråga om tillgänglighet under covid-19-pandemin. EESK skulle dock vilja betona att utbildningsåtgärderna för speciallärare även bör inriktas på att utbilda lärare i allmänna utbildningsmiljöer i hur man tillhandahåller inkluderande undervisning i klassrummet. Kommissionen bör främja allmän inkluderande utbildning och uppmuntra medlemsstaterna att placera speciallärare i inkluderande utbildningsmiljöer. Man bör också investera i och förbättra utbildningssystemens yrkesvägledning för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | När det gäller inkluderande konst och kultur samt idrotts-, fritids- och rekreationsverksamhet, inbegripet turism, kommer strategin att stärka deltagandet genom att verka på flera fronter, nämligen genom att samarbeta med allmänna idrottsorganisationer och idrottsorganisationer för personer med funktionsnedsättning, stödja konstnärligt skapande av konstnärer med funktionsnedsättning och använda EU-medel för att göra kulturarvsplatser och konstevenemang mer tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | EESK beklagar att strategin saknar ambitioner vad gäller antagandet av det övergripande direktivet om icke-diskriminering, som blockerats i rådet under det senaste årtiondet. Det finns inga konkreta planer på att häva denna blockering eller föreslå alternativ om rådet misslyckas med att nå en överenskommelse. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.1.9 | EESK skulle också ha välkomnat ett större fokus på hälsorelaterade frågor. Strategin tar upp planen för att bekämpa cancer, som vi välkomnar, men den är mycket vag när det gäller psykisk hälsa och tillgång till information om hälsa samt tillhandhållandet av hälso- och sjukvård för personer med funktionsnedsättning som fortfarande bor på vårdinrättningar. |
| --- | --- |

4.1.9

5.   Främjande av rättigheterna för personer med funktionsnedsättning på ett globalt plan

| 5.1 | Kapitel 6 i strategin omfattar åtgärder för att främja rättigheterna för personer med funktionsnedsättning på ett globalt plan. De huvudsakliga åtgärderna omfattar följande: |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Utöka EU:s insamling av uppgifter om personer med funktionsnedsättning i samband med EU-finansierat humanitärt bistånd, till exempel genom att främja användningen av Washington-gruppens frågeformulär. Detta är ett utmärkt förslag som svarar mot de uppmaningar som EESK tidigare framfört. Kommittén skulle vilja att insamlingen av disaggregerade data förbättrades på alla plan, särskilt när det gäller personer som bor på vårdinrättningar. EU bör också stödja genomförandet av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och främja global ratificering. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Uppdatera verktygslådan för en rättighetsbaserad hållning som omfattar alla mänskliga rättigheter inom ramen för EU:s utvecklingssamarbete, under 2021. Detta bör göras inte bara i samarbete med organisationer för personer med funktionsnedsättning i EU, utan även med nationella och lokala organisationer för personer med funktionsnedsättning i de länder där dessa investeringar görs. |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Säkerställa systematiskt användande av den funktionsnedsättningsmarkör som tagits fram av OECD:s biståndskommitté för att spåra investeringar som inkluderar personer med funktionsnedsättning för en målinriktad övervakning av EU:s medel. EESK gläder sig mycket över att detta förslag, som vi lade fram i vårt yttrande SOC/616 (9), har tagits med. |
| --- | --- |

5.1.3

6.   Genomföra strategin och föregå med gott exempel

| 6.1 | Kapitel 7 och 8 i strategin omfattar åtgärder som rör genomförandet av strategin och hur kommissionen kommer att ändra sin struktur och sitt arbetssätt för att uppnå detta. De huvudsakliga åtgärderna omfattar följande: |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Ett årligt utbyte av synpunkter med EESK. EESK gläder sig åt att dess deltagande i genomförandet av strategin kommer att formaliseras och ser fram emot detta fortlöpande och strukturerade samarbete. Kommittén gläder sig också över att kommissionen kommer att anordna regelbundna möten på hög nivå med Europaparlamentet, rådet och Europeiska utrikestjänsten tillsammans med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Inrätta en plattform för personer med funktionsnedsättning som ska ersätta högnivågruppen för frågor som rör funktionsnedsättning. Plattformen kommer att stödja genomförandet av strategin samt nationella strategier för personer med funktionsnedsättning. Plattformen syftar till att sammanföra nationella kontaktpunkter för konventionen, organisationer för personer med funktionsnedsättning och kommissionen. Den kommer att utgöra ett forum för att diskutera FN:s bedömningar av medlemsstaternas genomförande av konventionen. EESK har stora förhoppningar på denna nya struktur, som ser ut att bli mer öppen och transparent än högnivågruppen. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | En förnyad strategi för personalfrågor för att förbättra rekryteringen och karriärmöjligheterna för personal med funktionsnedsättning, inbegripet ett ”kontor för mångfald och inkludering” som ska övervaka utarbetandet och genomförandet av åtgärder som främjar mångfald och inkludering inom hela kommissionen. EESK ser detta som en av strategins mest lovande åtgärder och hoppas att den kommer att leda till en verkligt ökad rekrytering av personer med funktionsnedsättning inom EU:s institutioner. EESK noterar också med glädje att kommissionen kommer att uppdatera Epsos målinriktade strategi för kommunikation och uppsökande arbete och utöka rapporteringen om funktionsnedsättning från ledningen för alla kommissionens avdelningar angående skälig anpassning för personal med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | Förbättra tillgängligheten till alla kommissionens tjänster inom audiovisuell kommunikation och grafisk utformning senast 2023. EESK välkomnar denna åtgärd och uppmanar kommissionen att samarbeta med tillgänglighetsexperter för att säkerställa största möjliga tillgänglighet. |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | Garantera tillgängligheten till alla nya byggnader som tas i bruk av kommissionen. Kommissionen kommer också att säkerställa tillgängligheten till alla lokaler där kommissionens evenemang anordnas samt att alla kommissionens byggnader uppfyller de europeiska standarderna för tillgänglighet senast 2030. EESK uppmanar med kraft kommissionen att genomföra detta fullt ut. |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.1.6 | Utarbeta en strategi för insamling av uppgifter som kommer att styra medlemsstaterna samt göra en analys av befintliga datakällor och indikatorer, däribland administrativa uppgifter. EESK betonar behovet av att samla in disaggregerade data, eventuellt med hjälp av Washington-gruppens frågeformulär, vilket redan nämns i strategin. |
| --- | --- |

6.1.6

| 6.1.7 | Offentliggöra en övervakningsram för målen och åtgärderna i denna strategi, följt av utarbetande av nya indikatorer för funktionsnedsättning samt offentliggörande av en rapport om strategin 2024, för att bedöma framstegen med genomförandet och vid behov uppdatera strategins mål och åtgärder. EESK, och särskilt EESK:s studiegrupp för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, är redo att stödja kommissionen vid utformningen av denna ram, tillsammans med organisationer för personer med funktionsnedsättning. EESK gläder sig över att det har satts en tidsfrist för genomföranderapporten, vilket gör det möjligt för kommissionen att korrigera eventuella brister under strategins löptid. |
| --- | --- |

6.1.7

Bryssel den 7 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 97, 24.3.2020, s. 41.

1

(2)  Funktionsnedsättning och integration på arbetsmarknaden: Politiska trender och stödåtgärder i EU:s medlemsstater.

2

(3)  EUT C 97, 24.3.2020, s. 41.

3

(4)  EUT C 97, 24.3.2020, s. 41.

4

(5)  EUT C 97, 24.3.2020, s. 41 och EUT C 56, 16.2.2021, s. 36.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).

6

(7)  EUT C 97, 24.3.2020, s. 41.

7

(8)  EUT C 378, 24.12.2013, s. 8.

8

(9)  EUT C 97, 24.3.2020, s. 41.

9

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/58 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/58

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets rekommendation om inrättande av en europeisk barngaranti

(COM(2021) 137 final)

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s strategi för barnets rättigheter

(COM(2021) 142 final)

(2021/C 374/10)

| Föredragande: | Kinga JOÓ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |

Föredragande:

Kinga JOÓ

Medföredragande:

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

| Remiss | Europeiska kommissionen, 31.5.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Presidiets beslut | 23.3.2021 |
| Ansvarig sektion | Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av sektionen | 21.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 7.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 231/0/2 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 31.5.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Presidiets beslut

23.3.2021

Ansvarig sektion

Sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av sektionen

21.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

7.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

231/0/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den oacceptabla siffran att ett av fyra barn som växer upp i EU riskerar fattigdom och social utestängning kräver en samordnad europeisk strategi som bygger på starka politiska och rättsliga ramar för att vända denna trend och bryta det generationsöverskridande sociala arvet. Det måste finnas ett ambitiöst mål som syftar till att lyfta alla barn ur fattigdom senast 2030 och inte bara fem miljoner barn. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det är viktigt att integrera barns rättigheter i beslutsfattandet. Praktiskt taget alla politikområden påverkar barn, och därför behövs en samhällsomfattande strategi för att se till att olika politiska åtgärder (som rör familj, utbildning, ekonomi, den digitala världen, miljö och bostäder) har stärkande och långsiktiga positiva effekter på barns hälsa och välbefinnande. En integrerad strategi och övergripande åtgärder måste snarast antas på EU-nivå samt på nationell, regional och lokal nivå för att täcka alla viktiga områden som kan påverka barns liv, både i dag och i framtiden. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK rekommenderar att de nationella handlingsplanerna för barngarantin omfattar en uppsättning två- och flergenerationsåtgärder för att utveckla stöd till både barn och deras föräldrar, eftersom barnets utsatthet inte kan åtgärdas utan att familjens utsatthet åtgärdas. Föräldrar och omsorgsgivare måste få stöd genom en blandning av åtgärder: adekvat inkomst, balans mellan arbete och privatliv, utnyttjande av tillräckligt betald mamma-, pappa- och föräldraledighet, ledighet för vård av anhörig, flexibla arbetsformer och familjevänliga arbetsplatser. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Mänskliga rättigheter och barns rättigheter är bindande för alla medlemsstater i enlighet med artikel 2 i EU-fördraget. En starkare EU-omfattande politisk ram för barns rättigheter behövs och har efterlysts av många intressenter. Det organiserade civila samhället, särskilt sociala tjänster, barnorganisationer, familjeorganisationer och leverantörer av formell och icke-formell utbildning, måste rådfrågas och göras ordentligt delaktiga i utarbetandet av de nationella handlingsplanerna och i deras övervakningsmekanismer. Riktade åtgärder kan på bästa sätt stödja ett ändamålsenligt genomförande av dessa två EU-ramar för att få ett slut på fattigdomen och främja barns hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Endast elva länder hade öronmärkt särskild ESF+-finansiering för att lyfta barn ur fattigdom, medan ett antal andra medlemsstater låg mycket nära EU-genomsnittet med sina uppgifter om fattigdomsrisker bland barn. EESK rekommenderar att alla medlemsstater öronmärker ESF+-medel för att lyfta barn ur fattigdom och betraktar de fastställda 5 % som en lägstanivå. Man måste också förbättra insamlingen av disaggregerade uppgifter av hög kvalitet för att bidra till att övervaka framstegen mot att få slut på fattigdom och social utestängning bland barn. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK rekommenderar att medlemsstaterna beviljar fri tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg, utbildning och skolbaserade aktiviteter samt hälso- och sjukvård eller tillhandahåller dessa tjänster kostnadsfritt. Alternativt kan de genom lämpliga kontantförmåner se till att barn erhåller dessa viktiga tjänster utan att detta medför en extra ekonomisk börda för familjerna. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK rekommenderar att medlemsstaterna, när de utarbetar sina nationella planer inom ramen för barngarantin, om så är lämpligt specificerar målåldersgruppen, samtidigt som det noteras att barns rättigheter gäller för alla personer under 18 år. Detta är särskilt viktigt för att säkerställa komplementaritet mellan ramar såsom barngarantin och ungdomsgarantin, för mottagarnas bästa. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmanar kommissionen att placera strategin för barnets rättigheter på en övergripande samordningsnivå med andra nyligen godkända EU-strategier, såsom strategierna för jämställdhet, jämlikhet för hbtqi-personer, romer och rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

1.8

2.   Inledning

| 2.1 | Barns rättigheter är de mänskliga rättigheterna för alla under 18 år. Att skydda barnets rättigheter är ett mål för Europeiska unionen enligt artikel 3.3 i EU-fördraget och artikel 24 i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Europarådet främjar och skyddar barnens mänskliga rättigheter på grundval av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och strategin för barnets rättigheter (2016–2021) samt andra relevanta rättsliga normer. Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter har alla personer under 18 år i världen rätt till samma uppsättning medborgerliga, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter – oavsett etnicitet, kön, religion, språk, förmåga, migrationsstatus, sexuell läggning eller någon annan status. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och FN:s mål för hållbar utveckling gäller också i detta fall. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den 4 juni 2007 lanserades ett årligt forum om barnets rättigheter. Denna plattform möjliggör en dialog mellan EU:s institutioner och andra intressenter och övervakar EU:s åtgärder för barns rättigheter varje år. Under 2010 antog EESK yttrandet ”Barnfattigdom och barns välbefinnande” (1), och 2011 antog kommittén yttrandet ”En EU-agenda för barns rättigheter” (2), där medlemsstaterna uppmanades att stödja barn på alla sätt. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Den 20 februari 2013 antog kommissionen rekommendationer för att stärka barns rättigheter, minska barnfattigdomen och förbättra barns välbefinnande (3). Den 24 november 2015 uppmanade Europaparlamentet kommissionen och EU:s medlemsstater att införa barngarantin och program som erbjuder stöd och möjligheter för föräldrar att ta sig ur social utestängning och komma in på arbetsmarknaden (4). Den 13 december 2017 proklamerade parlamentet, rådet och kommissionen den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som också fokuserar på barnomsorg och stöd för barn (5) (princip 11). Den europeiska pelaren för sociala rättigheter förkunnar också rätten till skydd mot fattigdom och rätten till särskilda åtgärder för att stärka lika möjligheter. Som uppföljning beställde kommissionen i juli 2020 en genomförbarhetsstudie (6) och i augusti 2020 inledde den offentliga samråd om barngarantin och om genomförandet av en EU-strategi för barnets rättigheter. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den 24 mars 2021 antog kommissionen, med stöd från Europaparlamentet (7), den första övergripande EU-strategin för barnets rättigheter för 2021–2024 samt ett förslag till rådets rekommendation om inrättande av en europeisk barngaranti. |
| --- | --- |

2.4

3.   Allmänna kommentarer om EU:s strategi för barnets rättigheter och kommissionens förslag till en europeisk barngaranti

| 3.1 | EU:s strategi för barnets rättigheter är en rättighetsbaserad politisk ram som integrerar barns rättigheter som en övergripande fråga i EU:s politik och lagstiftning. Förslaget till rådets rekommendation om EU:s barngaranti är rättsligt bindande med en tydlig uppsättning genomförandeåtgärder, mål och åtgärder som ska övervakas noga av EU. EESK välkomnar båda förslagen och anser att genomförandet av dem kommer att stödja insatserna på europeisk och nationell nivå för att främja barns välbefinnande och minska barnfattigdomen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Barn är de mest utsatta medlemmarna i vårt samhälle och kan inte motverka risken för fattigdom och social utestängning på egen hand. Våld mot barn i alla dess former är utbrett. Covid-19-pandemin har lett till en ökning av vissa former av våld, vilket har rapporterats av polisen och andra allmänna tjänster såsom hjälplinjer för barn i många medlemsstater som står inför ett ökande antal fall (8). 18 miljoner barn eller 22,2 % av barnen i EU växte upp i risk för fattigdom och social utestängning enligt uppgifter från Eurostat från 2019, och denna siffra kommer sannolikt att öka på grund av pandemins socioekonomiska konsekvenser (9). Ett av fyra barn i EU växer upp i familjer i otrygga situationer som behöver stöd för att bryta den generationsöverskridande fattigdomscykeln. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Barn berättade om de rättigheter och den framtid de vill ha i undersökningen ”Our Europe. Our Rights. Our Future” (10), som bidrog till att utforma både EU:s strategi för barnets rättigheter och barngarantin. Sammantaget samlade fem organisationer för barns rättigheter in åsikter från över 10 000 barn. Resultaten tydliggjorde att barns åsikter måste bidra till att utforma EU:s ekonomiska, sociala, rättsliga och politiska ramar och prioriteringar. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU:s strategi för barnets rättigheter tar ett helhetsgrepp, och dess övergripande mål är att skapa ett bättre liv för barn inom EU och över hela världen på sex viktiga områden: i) barns deltagande i EU:s politiska och demokratiska processer, ii) socioekonomisk inkludering, utbildning och hälsa, iii) förebyggande av och skydd mot alla former av våld och diskriminering, iv) ett barnvänligt rättsväsende, v) barn i den digitala tidsåldern, och vi) den globala dimensionen av barnets rättigheter. Förslaget till rådets rekommendation om inrättande av en europeisk barngaranti är inriktat på socioekonomisk inkludering och behövande barns tillgång till en uppsättning viktiga tjänster: förskoleverksamhet och barnomsorg, utbildning och skolbaserade aktiviteter, tillgång till hälso- och sjukvård, tillgång till hälsosam kost och adekvata bostäder. Det bidrar till EU:s strategi för barnets rättigheter med fokus på barn som bor i EU. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I strategin efterlyses ett mer inkluderande och systematiskt deltagande av barn på lokal och nationell nivå samt EU-nivå. Detta kommer att uppnås genom en ny EU-plattform för barns deltagande, som ska inrättas i partnerskap med Europaparlamentet och organisationer för barns rättigheter, för att säkerställa att barn blir mer delaktiga i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | I strategin ställs krav på att barn ska få växa upp utan våld och utnyttjande. Barn kan vara offer för, vittnen till eller förövare av våld. Enligt rapporter från ILO utnyttjas många barn på arbetsmarknaden och används för tvångsarbete, inbegripet sexuellt utnyttjande och prostitution. I strategin efterlyses också ett barnvänligt rättsväsende, och man påpekar att rättsliga förfaranden måste anpassas till barnens ålder och behov och sätta barnets bästa främst. Rättsväsendets tillgänglighet måste säkerställas för barn i strävan efter ett fullständigt erkännande och förverkligande av barns rättigheter samtidigt som effektiviteten i de rättsliga förfarandena upprätthålls, bl.a. genom specialiserad utbildning av tjänstemän inom rättsväsendet. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Familjemiljön är avgörande för att barn ska kunna blomstra. I sin jämställdhetsstrategi 2020–2025 påpekar kommissionen att lika fördelning av ansvaret för barnomsorg mellan föräldrarna spelar en viktig roll för barns sociala inkludering. Covid-19-pandemin har haft en oproportionerlig socioekonomisk effekt på kvinnor, och föräldrarna måste mer än någonsin samarbeta som ett lag för barnets bästa. Genomförandet av både barngarantin och strategin för barnets rättigheter måste kopplas till viktiga initiativ inom ramen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, såsom införlivandet av EU:s direktiv om balans mellan arbete och privatliv. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Det finns många olika familjemodeller i EU, bland annat regnbågsfamiljer med en eller flera medlemmar som är hbtqi. I enlighet med kommissionens jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 måste barn i regnbågsfamiljer skyddas, särskilt i gränsöverskridande situationer där familjeband, på grund av skillnader i familjerätten mellan medlemsstaterna, kanske inte längre erkänns när de passerar EU:s inre gränser. I enlighet med strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 måste barn med funktionsnedsättning ha lika rätt att ingå i samhället, med samma valmöjligheter som andra. I enlighet med EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande för 2020–2030 måste romska barns sociala situation förbättras. Förebyggande av diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet/könsuttryck och könskaraktär, funktionsnedsättning eller etniskt ursprung måste främjas från tidig ålder. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Förslaget till garanti ger medlemsstaterna vägledning och resurser för att stödja behövande barn, med tanke på det starka sambandet mellan social utestängning av barn och bristande tillgång till viktiga tjänster. Utsatta barn omfattar i) hemlösa barn eller barn som lever i bostäder med allvarliga brister, ii) barn med funktionsnedsättning, iii) barn med invandrarbakgrund, iv) barn med minoritetsbakgrund vad gäller ras eller etniskt ursprung (särskilt romer), v) barn i alternativ omvårdnad (särskilt institutionsvård), och vi) barn i otrygga familjesituationer. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Garantin är en strategisk ram som vägleder de 27 medlemsstaternas åtgärder genom nationella handlingsplaner med fokus på att genomföra garantin och inriktning på hushåll med barn som riskerar fattigdom och social utestängning. Rekommendationen måste antas av Europeiska unionens råd, varefter alla medlemsstater kommer att ha sex månader på sig att utarbeta nationella handlingsplaner för barngarantin. I förslaget till garanti betonas att även om säkerställandet av tillgången till tjänsterna är en viktig del i arbetet med att hantera social utestängning bland barn måste det ingå i en bredare strategi och i en stödjande social- och familjepolitisk ram. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Strategin innehåller rekommendationer till åtgärder på EU-nivå och nationell nivå inom olika politikområden och finansieringsprogram som påverkar barns hälsa och välbefinnande, såsom EU-medel, migration, hälso- och sjukvård, bostäder, utbildning, ekonomi, miljö och digital omvandling. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kommissionen kommer att rapportera om hur strategin framskrider på EU-nivå och nationell nivå vid EU:s årliga forum om barnets rättigheter. En utvärdering av strategin kommer att genomföras i slutet av 2024, med deltagande av barn. Kommissionen kommer att övervaka framstegen med garantin genom en blandning av verktyg, inbegripet den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Transparenta uppgifter om användningen av EU-medel och nationella medel bör ingå i de nationella handlingsplanerna, tillsammans med en tidsplan för verksamheten. Medlemsstaterna kan använda EU-medel för att stödja sina åtgärder, särskilt ESF+ och Next Generation EU. ESF+ har ett särskilt mål som är relevant för denna fråga och öronmärker medel för att bekämpa barnfattigdom. Enligt den nya förordningen måste de EU-medlemsstater där barnfattigdomen är högre än EU-genomsnittet 2017–2019 (23,4 %) anslå minst 5 % av sina finansiella ESF+-medel för att bekämpa barnfattigdom. |
| --- | --- |

3.13

4.   Särskilda kommentarer om EU:s strategi för barnets rättigheter

| 4.1 | EU:s strategi för barnets rättigheter är en mycket välbehövlig EU-ram för att skydda barns rättigheter och ge barn egenmakt. Medan vuxna kan rösta och har tillgång till rättslig prövning och formella klagomålsförfaranden om deras rättigheter kränks, utesluts barn ofta från dessa mekanismer. Barn har därför ingen röst i beslutsprocessen, och deras intressen kan förbli osynliga för regeringen utan en medveten och systematisk insats för att skydda och främja dem. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | För att vara så ändamålsenligt som möjligt förutsätter barns meningsfulla deltagande omfattande förändringar i politiska och institutionella strukturer samt i attityder, värderingar och kulturell praxis, så att barn erkänns som medborgare och intressenter. För att stödja barns deltagande och göra deras röster och anspråk hörda behövs kapacitetsuppbyggnad för både barn och vuxna, bl.a. genom icke-formell verksamhet som tillhandahålls av civilsamhällesaktörer i och utanför skolan. Konferensen om Europas framtid är ett utmärkt tillfälle att omsätta barns deltagande i handling, och EESK kommer också att undersöka sätt att fasa in ett större deltagande av barn. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Barnet är en individ och en medlem av en familj och ett samhälle med rättigheter och skyldigheter som är anpassade till hans eller hennes ålder och utvecklingsstadium och med rätt till livskvalitet. Föräldrar och omsorgsgivare är grundläggande för barnets kognitiva, fysiska och känslomässiga utveckling. En varm och stödjande relation mellan (mor- och far-)föräldrar och barn är en viktig del av barns välbefinnande och motståndskraft. Syskonförhållanden spelar också en viktig roll för barns utveckling. Denna relation blir ännu viktigare för barn i alternativ omvårdnad, och därför bör syskon kunna hålla ihop, såvida detta inte ligger i deras bästa intresse. Politiken måste prioritera investeringar i barn och deras familjer och se till att lämpligt stöd av hög kvalitet ges genom en systeminriktad flergenerationsstrategi för att hjälpa familjer att uppfostra barn genom positiva föräldrakunskaper. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Det initiativ till stöd för utveckling och förstärkning av integrerade system för skydd av barn som föreslås i strategin bör kompletteras med åtgärder för att förebygga alla former av våld mot barn. Våld som barn utsätts för eller bevittnar i barndomen kan få långvariga konsekvenser för deras fysiska, känslomässiga och psykiska utveckling. En plan som omfattar alla förvaltningsnivåer från EU till kommunen behövs för att förebygga och ta itu med våld mot barn och måste hantera exponering för alla former av våld, övergrepp och försummelse, inbegripet fysiskt och psykiskt våld, sexuellt våld, våld på nätet, våld i hemmet, institutionellt våld och våld i skolan. Man bör ta itu med intersektionell utsatthet, såsom de ökade riskerna för flickor, barn (särskilt flickor) med funktionsnedsättning samt barn som lever i utsatta situationer och i hushåll där våld är vanligt förekommande. När det gäller minderåriga som förövare av våld behövs, förutom barnvänliga rättsliga förfaranden, även en barnvänlig institutionell bakgrund för att underlätta deras fullständiga återintegrering i samhället. Hjälplinjer och andra liknande tjänster som tillhandahålls av icke-statliga organisationer för att stödja barn och familjer bör få strukturell finansiering för att säkerställa hållbarhet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Barns rättigheter måste också hanteras inom viktiga inflytandesfärer som påverkar barns och deras familjers välbefinnande. Beslutsfattarna bör systematiskt integrera barns rättigheter för att bedöma effekterna av ett initiativ som kan påverka barn och deras rättigheter. I detta avseende är det, när barnets rättigheter berörs i förbindelserna med tredjeländer, viktigt att agera snabbt och effektivt vid behov. Detta är strategins övergripande tillvägagångssätt och måste stå i centrum för genomförandet och utvärderingen. Vid genomförandet av strategin bör medlemsstaterna dessutom få hjälp av en samling med bästa praxis som redan finns i andra länder och som har gett goda resultat. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Barn är de som är minst ansvariga för klimatförändringarna, men de bär den största bördan av deras effekter. I strategin hänvisas till miljö- och klimatkrisens inverkan på barn, men den bör gå längre och säkerställa att miljöpolitik och miljölagstiftning har barns fysiska och psykiska hälsa som utgångspunkt för att minska barns exponering för miljöfaror. Barn är mer känsliga och sårbara för miljörisker än vuxna. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Nästa generation kommer troligen att få se en total sammanslagning av sina liv på och utanför nätet. Det är den hållning som intas i strategin: att integrera barns rättigheter i den digitala världen för att göra den framtidssäkrad. I dag använder allt fler barn digitala enheter i allt tidigare ålder. Vi behöver tillgängliga digitala miljöer som fungerar som standard för alla barn, med stark reglering för ett säkrare internet som stöds av utbildning i digitalt medborgarskap. Barn har rätt att få tillgång till onlineinformation från olika källor och inte utsättas för självlärande algoritmer eller affärsmodeller för reklam som leder till information av låg kvalitet. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Från tidig ålder kan barn bli offer för nätmobbning, vilket kan orsaka allvarliga psykiska problem, som till och med kan få dödsfall till följd. Barn faller också offer för sexuella övergrepp på nätet, vilket mer än någonsin var fallet under nedstängningsperioden, när mängden material med sexuella övergrepp mot barn som delades online ökade avsevärt (11). Förebyggande och bekämpning av alla former av våld på nätet är av största vikt för barns säkerhet på nätet. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Barns, särskilt yngre barns, rättigheter bör respekteras av alla medier och annonsörer, och barn bör skyddas som konsumenter. Detta är särskilt relevant när det gäller hälsosam kost till en rimlig kostnad som kommer från en miljömässigt hållbar källa. I strategin föreslås att man ska ta fram bästa praxis och en frivillig uppförandekod för att minska marknadsföringen till barn av produkter med hög halt av socker, fett och salt. Det behövs konsekventa politiska åtgärder, strängare lagstiftningskontroller av produktinformation och information om livsmedelssäkerhet och marknadsföring i syfte att begränsa reklam för ohälsosamma livsmedel och drycker. |
| --- | --- |

4.9

5.   Särskilda kommentarer om den europeiska barngarantin

| 5.1 | Barnfattigdom, materiell fattigdom, diskriminering och utestängning är några av de allvarligaste hindren för att verkställa barns rättigheter. EESK välkomnar därför inriktningen på dessa områden i den europeiska barngarantin, i samband med fattigdomsmålet för 2030 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som syftar till att lyfta minst fem miljoner barn ur fattigdom senast 2030. Det här är ett betydande steg framåt, men EESK uppmanar alla medlemsstater att i sina handlingsplaner för barngarantin lägga fram kvalitativa och kvantitativa mål som överträffar kommissionens mål genom att effekterna av covid-19 beaktas. Dessa handlingsplaner bör kopplas till befintliga rättsliga och politiska dokument som antagits inom ramen för övervakningen av FN:s barnkonvention. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | I genomförbarhetsstudien om barngarantin undersöktes fördelarna med en tvåspårig strategi där alla barn, även de mest behövande, bör ha tillgång till tjänster (12). Vid behov bör de barn som möter de största hindren för tillgång få ytterligare och riktat stöd för att se till att de har tillgång genom automatiska mekanismer som förhindrar alla former av stigmatisering. Detta bör tillämpas på alla tjänsteområden som lyfts fram i barngarantin genom en heltäckande och intersektionell strategi, för att säkerställa att alla barn får samma möjligheter och start i livet, oavsett familjesituation eller bakgrund, eller individuella behov, och för att vara helt i linje med övergången till familje- och samhällsbaserade vårdtjänster av god kvalitet. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | I sitt gemensamma uttalande från 2020 om barnomsorg i EU betonar arbetsmarknadens parter att alla barn har rätt till tillgång till inkluderande förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet för att få en bra start i livet, med beaktande av Barcelonamålen och den kommande översynen av dem. Det här innebär inte att detta är obligatoriskt: Föräldrar bör ha frihet att tycka till om vad de anser vara barnets bästa före den skolpliktiga åldern. Det måste dock finnas kontinuitet mellan den omsorg som familjen ger under de första månaderna/åren av ett barns liv och professionell förskoleverksamhet och barnomsorg som är skräddarsydd efter individuella behov när barnen börjar delta i utbildningssystemet och föräldrarna går tillbaka till arbetsmarknaden eller utbildning. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | För barn i äldre åldersgrupper (dvs. 15–18 år) måste samstämmighet mellan barngarantin och ungdomsgarantin säkerställas, samtidigt som man erkänner potentiella överlappningar, säkerställer en tydlig budgetfördelning och utvecklar åldersanpassade och särskiljande åtgärder i de nationella handlingsplanerna för att stödja barn och deras föräldrar i syfte att säkerställa smidiga övergångar mellan utbildning och sysselsättning. Detta inbegriper stereotypfri information för barn om arbetslivet för att förbereda dem för sysselsättningens realiteter och uppmuntra barn, särskilt flickor, att välja vetenskapliga, tekniska och matematiska studier, medan pojkar uppmuntras att arbeta inom vård- och undervisningsyrken. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Ojämlikhet i tillgången till hälso- och sjukvård är moraliskt och socialt orättvist. Det strider mot patienternas grundläggande rätt till bästa möjliga hälsa, inbegripet psykisk hälsa. Dessutom medför det inte bara en mänsklig kostnad, utan är också dyrt med hänsyn till de offentliga utgifternas ekonomiska hållbarhet. Förutom hälsoriskerna har en minskning av barns emotionella och psykiska välbefinnande konstaterats vara en följd av covid-19-pandemin, och många barn lider av oro på grund av bristande information och osäkerhet om den nuvarande situationen eller upplever ensamhet och har självmordstankar. Snabb medicinsk hjälp och stöd för psykisk hälsa av hög kvalitet är av avgörande betydelse i dessa situationer. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | I genomsnitt bor 5,4 % av barnen i skolåldern (6–16 år) i Europa i hushåll som inte har råd med dator eller internetuppkoppling. Att bekämpa fattigdom bland barn och familjer inom ramen för barngarantin innebär också att ta itu med digital fattigdom. Indikatorn för allvarlig materiell fattigdom (13) i EU-Silc bör omfatta minst en variabel för digital fattigdom. En av fyra EU-medborgare kan inte på ett adekvat sätt belysa, värma upp eller kyla sitt hem, vilket bidrar till 100 000 dödsfall varje år. Enligt en rapport från Europeiska nätverket för socialpolitik, som offentliggjordes hösten 2020, drabbar energifattigdom inte bara låginkomsthushåll utan även en stor andel medelinkomsthushåll i ett betydande antal medlemsstater. Barns livskvalitet och livsval samt deras hälsotillstånd påverkas av deras tillgång till energi. För både den sociala och den miljömässiga rättvisans skull bör energifattigdom hos barn motverkas inom ramen för barngarantin, med koppling till åtgärderna enligt princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Efter det snabba antagandet av rådets rekommendation bör de nationella handlingsplanerna för barngarantin vara i linje med den tredelade strategin i kommissionens rekommendation 2013/112/EU (14)
  om att investera i barn (tillgång till adekvata resurser, tillgång till bra tjänster till rimlig kostnad och barns rätt till delaktighet) och utarbetas i samråd med barn och deras familjer och organisationer i det civila samhället, där den nationella, regionala och lokala civila dialogen stärks. Organisationer som tillhandahåller stödtjänster, både offentliga och ideella, bör ingå bland de intressenter som deltar i barngarantiprocessen, liksom arbetsmarknadens parter som är kopplade till tjänsteområdena, för att säkerställa anständiga arbetsvillkor och tillgång till tjänster av högsta kvalitet för barn. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EESK välkomnar förslaget om nationella samordnare för barngarantin, med lämpliga resurser och mandat, som ska samordna och övervaka genomförandet av rekommendationen. Ett effektivt system kommer att vara nödvändigt för att inrätta mellanstatliga samordningsarrangemang (på nationell och subnationell nivå) i syfte att utveckla, genomföra och övervaka barns välbefinnande och minska fattigdom och social utestängning bland barn. Man måste se till att integrerade strategier på nationell nivå omsätts i integrerade strategier på regional och lokal nivå och att ändamålsenliga arrangemang säkerställer synergieffekter mellan dem. Alla relevanta indikatorer bör om möjligt delas upp på lokal nivå för att få en tydligare bild av territoriella skillnader och för att bättre kunna planera och övervaka genomförandet av rekommendationen. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Covid-19-pandemin har belyst utmaningar som redan fanns och omedelbara behov för många familjer i otrygga situationer som sannolikt kommer att påverkas mest av pandemins långsiktiga konsekvenser i fråga om ekonomi, utbildning, hälsa och välbefinnande. Luckorna i och bristen på samordning mellan systemen har förstärkts. Försämrade ekonomiska och sociala villkor har ökat risken för vanvård av barn. Stängningen av utbildningsinstitutioner har lett till allvarliga svårigheter för många föräldrar och omsorgsgivare. Frånvaro ökade risken för att barn från marginaliserade grupper skulle sluta skolan i förtid och gjorde det mycket svårt för barn med funktionsnedsättning, inbegripet inlärningssvårigheter. Det är viktigt att skolmiljöer ger alla barn samma möjligheter och riktat stöd när så behövs. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Familjetjänster kan spela en viktig roll för att hjälpa familjer att hantera denna situation (15). Stöd till familjer i deras grundläggande roll omfattar att fylla luckor inom utbildning, social inkludering, föräldrakunskap, psykiskt välbefinnande, tillgång till tjänster, sysselsättning och inkomster, samtidigt som man även ser bortom socialpolitiken. EESK upprepar därför sin efterlysning av en ”omsorgsgiv för Europa”för att säkerställa tillhandahållandet av tjänster av högre kvalitet för alla under hela livscykeln (16). Barns hälsa och välbefinnande är beroende av 2000-talets allmänna familjepolitik, där barn behandlas lika oavsett familjesituation. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Den sociala dialogen spelar en roll när det gäller att utveckla praktiska verktyg för att göra barnomsorgen mer tillgänglig och ekonomiskt överkomlig genom att till exempel skapa gemensamma fonder i form av kollektivavtal för att stödja barnomsorgsprojekt som tar itu med särskilda behov hos förvärvsarbetande föräldrar inom specifika sektorer, såsom omsorg för barn med sjukdom och funktionsnedsättning och omsorg utanför vanliga öppettider. Det är därför mycket viktigt att ta hänsyn till arbetsmarknadsparternas gemensamma uttalande, enligt vilket bristen på barnomsorg efter skoltid och under lov i Europa är ett stort hinder för heltidsarbete för föräldrar med barn i skolåldern. Det är mycket viktigt med samarbete mellan heldagsomsorg och den sociokulturella sfären, såsom idrottsklubbar, musikskolor och kulturella initiativ. Fysisk aktivitet och kulturell utbildning bidrar i hög grad till barns fysiska, sociala, emotionella och kulturella utveckling. |
| --- | --- |

5.11

Bryssel den 7 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 44, 11.2.2011, s. 34.

1

(2)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 34.

2

(3)  EUT L 59, 2.3.2013, s. 5.

3

(4)  Europaparlamentets resolution (2015) om att minska ojämlikhet, med särskilt fokus på barnfattigdom (EUT C 366, 27.10.2017, s. 19), punkt 46.

4

(5)  Interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

5

(6)  Feasibility study for a child guarantee, final report.

6

(7)  Europaparlamentets resolution (2021) om barns rättigheter mot bakgrund av kommissionens strategi för barns rättigheter.

7

(8)  WHO Europa, ”The rise and rise of interpersonal violence – an unintended impact of the COVID-19 response on families” (2020).

8

(9)  Unicef, ”Supporting Families and Children Beyond COVID-19 – Social protection in high-income countries” (2021).

9

(10)  Unicef, ”Children speak up about the rights and the future they want” (2021).

10

(11)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 63.

11

(12)  Feasibility study for a child guarantee, final report.

12

(13)  Denna indikator håller på att ersättas med en indikator för allvarlig materiell och social fattigdom.

13

(14)  Kommissionens rekommendation 2013/112/EU av den 20 februari 2013– Bryta det sociala arvet – investera i barnens framtid (EUT L 59, 2.3.2013, s. 5).

14

(15)  OECD, ”Looking beyond COVID-19: Strengthening family support services across the OECD”.

15

(16)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 13.

16

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/66

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri

[COM(2021) 70 final]

(2021/C 374/11)

| Föredragande: | Manuel GARCÍA SALGADO |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Jan PIE |

Föredragande:

Manuel GARCÍA SALGADO

Medföredragande:

Jan PIE

| Remiss | Europeiska kommissionen, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI) |
| Antagande av sektionen | 17.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 8.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 195/0/7 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 26.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Rådgivande utskottet för industriell omvandling (CCMI)

Antagande av sektionen

17.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

8.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

195/0/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) anser att initiativet för att främja synergieffekter mellan EU-finansierade instrument och underlätta korsbefruktning mellan civil-, försvars- och rymdindustrin kan stärka Europas strategiska oberoende och tekniska suveränitet, förbättra säkerheten för medborgarna, vidareutveckla den inre marknaden och bidra till ökad konkurrenskraft, ekonomisk tillväxt och sysselsättning. EESK stöder därför till fullo handlingsplanens mål och efterlyser ett snabbt, kraftfullt och ambitiöst genomförande av de elva åtgärderna. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Antagandet av ny digital teknik och annan framväxande teknik på försvars- och säkerhetsområdet bör vara en huvudprioritering i handlingsplanen. För att underlätta detta antagande bör man se till att relevanta initiativ inom den civila sfären redan från början tar hänsyn till kraven på försvars- och säkerhetsområdet. Detta skulle också bidra till att optimera omfattningen och effektiviteten hos specifika finansieringsinstrument på försvars- och säkerhetsområdet. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK anser att handlingsplanen inte bör begränsa sig till att identifiera befintliga möjligheter till synergieffekter. Den bör också klargöra hur man ska gå från en ad hoc-strategi till en mer systematisk strategi som skapar synergieffekter genom utformningen. Kommittén uppmanar därför kommissionen att införa nya former av integrerad planering i alla relevanta program. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att strategin att koppla samman kompetens, teknik och värdekedjor kan leda till större samstämmighet och en mer strategisk användning av EU-medel. Vi uppmanar därför kommissionen att utveckla relaterade EU-program i enlighet med detta. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att den planerade observationsgruppen för kritisk teknik är ett viktigt inslag i denna strategi. För att främja korsbefruktning mellan civil-, försvars- och rymdindustrin bör observationsgruppen framför allt utveckla en gemensam teknisk taxonomi som är tillämplig på alla sektorer. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att handlingsplanen är en hörnsten i EU:s industristrategi. I detta avseende är det viktigt att teknikfärdplanerna framgångsrikt omsätts i verkliga industriella flaggskeppsinitiativ. Kommittén uppmanar därför kommissionen att se till att observationsgruppens arbete leder till konkreta resultat. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att ett fullständigt deltagande av relevanta berörda aktörer, särskilt industrin och forsknings- och teknikorganisationer, är centralt för ett lämpligt genomförande av handlingsplanen. I detta sammanhang välkomnar EESK kommissionens avsikt att inleda särskilda åtgärder för att stödja uppstartsföretag, små och medelstora företag samt forsknings- och teknikorganisationer för att sprida EU:s program och instrument. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Dessutom är det viktigt att öka allmänhetens medvetenhet om de ekonomiska och tekniska fördelarna för EU-medborgarna av EU-finansiering på området försvar och säkerhet. För att uppnå detta bör kommissionen inleda specifika informationskampanjer med deltagande av företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att små och medelstora företag spelar en nyckelroll i genomförandet av handlingsplanen. Det är därför viktigt att se till att de har tillgång till alla planerade åtgärder. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Genom historien har innovationer på försvarsområdet kommit till användning i civila produkter. I dag drivs utvecklingen av framväxande teknik framåt genom stora investeringar inom kommersiella branscher, och teknikens spridning går alltmer i motsatt riktning, från den civila sfären till försvaret. I detta sammanhang är digitaliseringen särskilt viktig. Handlingsplanen är grundläggande för att främja integrationen av ny digital och annan framväxande teknik i försvars-, säkerhets- och rymdekosystemet. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Man bör prioritera riktade åtgärder för rekrytering, bibehållande och befordran av kvinnor inom försvars- och säkerhetssektorerna och se till att ungdomar kan erhålla arbetstillfällen av god kvalitet och kvalifikationer, för att främja social inkludering och jämställdhet i ett ännu mansdominerat ekosystem. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Tillsammans med rättigheterna i fråga om lika möjligheter och icke-diskriminering ingår sysselsättning av god kvalitet i ett nytt samhällskontrakt som kommer att ingås med medborgarna i EU. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Investeringarna behöver beakta sociala aspekter. Avkastningen på investeringar bör alltså inte bara mätas i ekonomiska termer utan även ta hänsyn till centrala aspekter som sysselsättningen, skapandet av arbetstillfällen och arbetets kvalitet. Små och medelstora företag bör ges tillträde till rymdsektorn genom att man underlättar deras tillgång till resiliensmedel, utökar synergieffekterna även när det gäller utbildning och kvalifikationer för anställda inom små och medelstora företag och i fråga om deras rörlighet, stärker ekosystemen längs värdekedjan, förebygger överlappning av resurser och ser till att samma förutsättningar gäller i alla länder i EU. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | På samma sätt bör man, även om det handlar om investeringar med högt strategiskt värde, också beakta behovet av bedömningar och övervakning på grundval av fastställda normer avseende företagens eller företagarnas sociala ansvar. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Dessa värden måste beaktas i samband med investeringar på europeisk nivå, eftersom inga investeringar som tar offentliga medel i anspråk bör bortse från dessa principer. |
| --- | --- |

1.15

2.   Bakgrund

| 2.1 | Rymd-, försvars- och säkerhetssektorerna utgör, tillsammans med den civila flygtekniken, ett högteknologiskt ekosystem av strategisk betydelse för Europa. Många företag inom detta ekosystem bedriver både försvarsrelaterad och civil verksamhet och ingår i komplexa gränsöverskridande leveranskedjor, som omfattar många medelstora börsnoterade företag och små och medelstora företag. Detta ekosystem har en lång historia av synergieffekter mellan dess sektorer och med andra civila högteknologiska industrisektorer. Framväxten av ny teknik skapar en enorm potential för framtida synergieffekter. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Traditionellt sett har innovationer på försvarsområdet tagits i bruk i civila produkter. I dag drivs utvecklingen av framväxande teknik framåt av enorma investeringar inom kommersiella sektorer, och teknikens spridning går alltmer i motsatt riktning, från den civila sfären till försvaret. I detta sammanhang är digitaliseringen särskilt viktig. Handlingsplanen är grundläggande för att främja integrationen av ny digital och annan framväxande teknik i försvars-, säkerhets- och rymdekosystemet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EESK anser att EU, för att återhämta sig från covid-19-krisen och göra den pågående tekniska revolutionen till en framgång, behöver en industriell ”nystart”, baserad på användningen av avancerad digital teknik som främjar ekonomisk tillväxt och bidrar till en mer motståndskraftig ekonomisk modell. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Tekniska framsteg är en kontinuerlig, dynamisk process; genombrott förekommer alltid, men är svåra att förutsäga. Följaktligen är det av yttersta vikt att stimulera konvergensen av framväxande teknik med dubbla användningsområden genom storskaliga europeiska projekt för att främja innovation, konkurrenskraft och tekniskt ledarskap inom strategiskt viktiga sektorer. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | I oktober 2020 konstaterade Europeiska rådet att det är ett centralt mål för unionen att uppnå strategiskt oberoende och samtidigt bevara en öppen ekonomi, samt efterlyste en utveckling av EU:s oberoende inom rymdsektorn samt en mer integrerad försvarsindustriell bas. Dessa mål stöds av flera viktiga EU-initiativ, såsom Europeiska försvarsfonden (1), rymdprogrammet (2), programmet för ett digitalt Europa, Horisont Europa, strategin för EU:s säkerhetsunion och den nya industristrategin. Vi betraktar handlingsplanen för synergieffekter som en länk mellan dessa instrument och strategier och uppmanar Europeiska kommissionen att göra största möjliga ansträngning för ett ambitiöst och effektivt genomförande av de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Avkastningen på investeringar bör inte bara ses i ekonomiska termer, utan också inbegripa viktiga aspekter såsom sysselsättning, skapande av arbetstillfällen och sysselsättningens kvalitet. EESK betonar därför vikten av utbildning och färdigheter för ett framgångsrikt genomförande av handlingsplanen. Det kan inte finnas någon innovation och konkurrenskraft utan högkvalificerad arbetskraft, och användningen av ny framväxande teknik kommer att kräva ytterligare satsningar på omskolning och kompetensutveckling. Dessutom bör initiativ för att främja tekniska synergieffekter mellan sektorer åtföljas av åtgärder för att underlätta arbetstagarnas sektorsövergripande rörlighet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EESK anser att mångfald är en grundläggande drivkraft för innovation och uppmanar kommissionen att använda handlingsplanen för att främja social inkludering och jämställdhet i ett ännu mansdominerat ekosystem. Såsom forskning visar leder mångfald till bättre beslutsfattande. Därför är förekomsten av kvinnor på alla beslutsnivåer avgörande och bör främjas genom strategier i fråga om rekrytering, bibehållande och befordran. Dessutom efterlyser kommittén åtgärder för att bekämpa vertikal segregering och ge unga flickor en första impuls att göra karriär inom dessa sektorer, t.ex. genom att göra dem intresserade av STEM-sektorerna tidigt på utbildningsagendan. |
| --- | --- |

2.7

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Europeiska kommissionens handlingsplan hänvisar särskilt till och betonar ”synergieffekter”, som man tittar på i ”en föränderlig internationell miljö där EU måste behålla sitt tekniska försprång och stödja sin industriella bas”. I det nya geopolitiska sammanhanget är det särskilt viktigt att stödja sektorer som bidrar till EU:s strategiska oberoende och tekniska suveränitet. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | I EU:s fleråriga budgetram för 2021–2027 ökar man avsevärt investeringen i teknik när det gäller strategiska sektorer som försvar, säkerhet, rörlighet, hälsa, informationshantering, cybersäkerhet och rymd. Genom Europeiska försvarsfonden omfattar den för första gången ett EU-program som specifikt avser försvarsrelaterade samarbetsprojekt. Relevanta program inom den fleråriga budgetramen omfattar forskning, utveckling, demonstration, prototypframställning och spridning (upphandling av innovativa produkter och tjänster) på ett sätt så att de kompletterar varandra. Det finns därför en enorm potential för synergieffekter mellan EU-program. Att fullt ut utnyttja dessa synergieffekter skulle öka mervärdet av europeiska investeringar enormt och måste därför vara av högsta prioritet för kommissionen. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | De offentliga utgifterna för forskning och innovation (FoI) i Europa ligger fortfarande långt under nivån i Förenta staterna och Kina. FoI-insatser är avgörande för industrins konkurrenskraft och Europas oberoende. Därför måste synergieffekter mellan EU-program optimera avkastningen på investeringar, men inte ersätta FoI-finansiering. Medlemsstaterna måste också öka sina ansträngningar och inte använda europeiska investeringar som en ursäkt för att minska sina egna utgifter för strategiska sektorer. Lika viktig är synkroniseringen mellan EU:s program, till exempel inom ramen för den europeiska planeringsterminen, och de nationella FoI-programmen som ett sätt att säkerställa en optimal resursanvändning. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Utvecklingen av nya former av digital teknik och annan framväxande teknik drivs framåt av enorma investeringar från kommersiella sektorer. Samtidigt är de också oumbärliga katalysatorer när det gäller försvars- och säkerhetskapaciteten. Införandet av dessa teknikformer på områdena försvar och säkerhet bör därför prioriteras i handlingsplanen, som bör säkerställa att civila program som det europeiska initiativet för molnbaserade tjänster, europeiska alliansen för ren vätgas och European Processor Initiative tar hänsyn till försvars- och säkerhetsrelaterade krav redan från början. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Tekniska synergieffekter är främst möjliga vid lägre tekniska mognadsgrader och i fråga om komponenter och delsystem. Inom digitala områden som artificiell intelligens, högpresterande datorsystem och blockkedjeteknik finns det många underliggande modeller och teorier som är identiska inom olika sektorer. Att göra gemensamma forskningsinsatser på dessa nivåer skulle påskynda utvecklingen av sektorsspecifika lösningar och frigöra resurser för deras användning. En ny partnerskapsstrategi för styrningen som inbegriper industrin, offentliga myndigheter, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter bör säkerställa en rättvis omställning för ekosystemen i samband med deras digitala och ”gröna” omvandling. Prioritet kommer att ges åt att eftersträva synergier mellan de ekosystem och sektorer som står inför de största utmaningarna när det gäller att uppnå de tre aspekterna av resiliens- och hållbarhetsmålen: den miljömässiga, den sociala och den styrningsrelaterade. Integreringen av små och medelstora företag i transeuropeiska, tvärvetenskapliga och sektorsövergripande kluster kommer att främjas genom att kritiska värdekedjor inom ekosystemen på områdena flygteknik och försvar kopplas samman med framför allt områdena rörlighet, fordonsindustri, transport och hälsa. Syftet är att stödja dem i hanteringen av chocker och sårbarheter eller att främja deras diversifiering genom att inom ramen för genomförbara planer för hållbar konkurrenskraft hjälpa dem att knyta kontakter med nya lokala och gränsöverskridande samarbetspartner. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Synergieffekter i forskningsfasen kommer inte att undanröja skillnader mellan sektorsspecifika tillämpningar. Eftersom kundernas krav ser olika ut kommer försvarsrelaterat 5G att vara annorlunda än kommersiellt 5G, och ett stridsmoln kommer att skilja sig från ett kommersiellt moln, även om de grundläggande tekniska byggstenarna liknar varandra. Försvars-, säkerhets- och rymdindustrierna är oumbärliga för anpassningen och integrationen av framväxande teknik i sektorsspecifika lösningar. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Enligt EESK måste genomförandet av handlingsplanen också ta hänsyn till skillnader mellan försvars-, säkerhets- och rymdrelaterade marknader samt civila marknader. Eftersom affärsmodeller och regelverk inte är desamma måste man hitta en balans mellan forskningsresultatens öppenhet, immateriella rättigheter, garantier för investeringar med hög risk, försäkringar om ekonomisk avkastning osv. I detta avseende kommer nya tekniker också att medföra nya utmaningar, t.ex. i fråga om standardisering och dataskydd. |
| --- | --- |

3.7

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK anser att handlingsplanen måste ta hänsyn till relevanta säkerhets- och försvarsinitiativ som förvaltas av medlemsstaterna. Som exempel kan nämnas den strategiska kompassen, den samordnade årliga försvarsöversikten, det permanenta strukturerade samarbetet och den civila GSFP-pakten. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK anser också att det är viktigt att beakta samarbetet mellan EU och Nato och att i synnerhet säkerställa driftskompatibilitet mellan Natos och EU:s resurser, även när det gäller krypterad och säker kommunikation. Kommissionens avdelningar bör fortsätta sitt nära samarbete med Europeiska utrikestjänsten och Europeiska försvarsbyrån, vars verksamhet bör främja synergieffekter och korsbefruktning. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK välkomnar den vikt som fästs vid flaggskeppsprojekt i handlingsplanen. Genom att samla företag i alla storlekar från olika sektorer och från hela EU främjar sådana flaggskeppsinitiativ gränsöverskridande samarbete och kan bli effektiva ramar för en konsekvent användning av industripolitiska verktyg. För att genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter ska bli effektivt i den digitala omställningen och klimatomställningen och för att säkerställa en långsiktig och strukturell inverkan på genomförandet av de mekanismer för hållbar konkurrenskraft som är kopplade till den europeiska planeringsterminen rekommenderar vi att de föreslagna åtgärderna åtföljs av ett system för flerpartsstyrning för att säkerställa samstämmighet mellan olika åtgärder och på ett effektivt sätt involvera alla relevanta berörda parter. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK uppmuntrar kommissionen att genomföra handlingsplanen genom både en långsiktig och en kortsiktig strategi: I en kortsiktig strategi bör den främja korsbefruktning mellan befintliga EU-finansierade initiativ. I handlingsplanen listas ett stort antal initiativ inom olika områden, från rymden till sjöfartsskydd, som verkar lovande i detta avseende. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Samtidigt anser EESK att handlingsplanen inte bör begränsa sig till att identifiera befintliga möjligheter till synergieffekter. Den bör också klargöra hur man ska gå från en ad hoc-strategi till en mer systematisk strategi som skapar synergieffekter genom utformningen. Handlingsplanen innehåller flera inslag som kan bidra till detta: Sektorsövergripande teknikövervakning, kapacitetsplanering, nära samordning av finansieringsprogram, teknikfärdplaner, bedömning av värdekedjor osv. För att vara effektiva och ha en långsiktig och strukturell påverkan rekommenderar vi att de föreslagna åtgärderna åtföljs av nya styrningsstrukturer och motsvarande planeringsprocesser i alla relevanta program, för att säkerställa samstämmighet mellan de olika åtgärderna och involvera alla relevanta berörda parter på ett ändamålsenligt sätt. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kommittén anser att öppenhet är lika viktigt. Valet av teknik, färdplaner och flaggskeppsinitiativ som ska stödjas bör vara begripligt och baserat på objektiva kriterier. Den planerade lägesrapporten som ska läggas fram vartannat år bör formulera nyckeltal för att mäta framgången och inbegripa avstämningar för att förbättra processen och avsluta åtgärder om inget värde produceras. Rättsliga och regleringsrelaterade aspekter bör också ingå i utvärderingsprocessen för att identifiera om och var den rättsliga grunden och bestämmelserna i EU-program skulle behöva ändras för att främja och utnyttja synergieffekter. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | När man tittar på varje åtgärd separat anser EESK följande: |
| --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | ÅTGÄRD 1: Före slutet av 2021 kommer kommissionen att lägga fram ett förslag om att stärka den framåtblickande och tidiga kartläggningen av behov och lösningar på området inre säkerhet och brottsbekämpning. Det ska ske med hjälp av kapacitetsstyrda strategier mellan säkerhetssektorerna och bygga på bästa praxis från försvars- och rymdsektorerna. Ur EESK:s perspektiv är denna åtgärd högst välkommen eftersom en kapacitetsstyrd strategi är avgörande för att övervinna den nuvarande fragmenteringen av Europas säkerhetsmarknad och göra det möjligt för slutanvändare på säkerhetsområdet att ligga steget före när det gäller nuvarande och framtida säkerhetshot. Den planerade kapacitetsplaneringsprocessen för integrerad gränsförvaltning är välkommen, men dess inrättande måste påskyndas avsevärt för att påverka relaterade utgiftsprogram innan den nuvarande fleråriga budgetramen upphör. För att hantera mångfalden av slutanvändare på säkerhetsområdet och skapa viss stabilitet i planeringsprocesserna rekommenderar vi att man på EU-nivå fastställer säkerhetsuppdrag som är tillräckligt omfattande för att fånga upp kapacitetskrav som skiljer sig åt och utvecklas. Det planerade tillvägagångssättet bör vara strategiskt och långsiktigt, men också tillräckligt flexibelt för att kunna hantera eventuella händelser med låg sannolikhet men med stor påverkan (som en pandemi) och reagera på den plötsliga uppkomsten av oväntade hot. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | ÅTGÄRD 2: Före slutet av 2021 och med tanke på arbetsprogrammen för 2022 kommer kommissionen att ytterligare stärka sin interna process för att främja synergieffekter mellan rymd- och försvarsindustrin och relaterad civil industri genom att förbättra samordningen av EU:s program och instrument och genom att vidta åtgärder för att underlätta tillgången till finansiering. EESK anser att denna åtgärd är en av de viktigaste punkterna i handlingsplanen. EU bör utnyttja potentiella synergieffekter horisontellt mellan FoI-program (t.ex. Europeiska utvecklingsfonden och Horisont Europa) för att främja korsbefruktning, men också vertikalt mellan FoI- och genomförandeprogram (t.ex. säkerhetsforskning och Fonden för inre säkerhet) för att främja användningen på marknaden av forskningsresultat. Skillnader i regler och villkor för program riskerar att bli hinder för synergieffekter och kommer att kräva noggrant övervägande av rättsliga och tekniska frågor såsom immateriella rättigheter. Det kommer att vara särskilt viktigt att inom kommissionen inrätta nya former av integrerad programmering och planering för att säkerställa att synergieffekter inte uppstår av en tillfällighet utan till följd av utformningen. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | ÅTGÄRD 3: Med start under första halvan av 2021 kommer kommissionen att tillkännage riktade åtgärder för uppstartsföretag, små och medelstora företag och forsknings- och teknikorganisationer för att öka medvetenheten om EU-program och instrument som erbjuder finansieringsmöjligheter, tillhandahåller teknisk support och praktisk utbildning, tillhandahåller företagsaccelererande tjänster, visar exempel på innovativa lösningar och underlättar marknadsinträde på försvars-, säkerhets- och rymdområdet och på andra relevanta civila marknader. EESK instämmer i att uppstartsföretag och små och medelstora företag är avgörande drivkrafter för innovation och spelar en viktig roll för synergieffekter, eftersom de ofta verkar inom olika sektorer och över gränsen mellan det civila och försvaret. Samtidigt saknar de ofta förmågan att genomföra komplexa projekt och den ekonomiska styrka som behövs för att kunna arbeta självständigt på rent offentliga och starkt reglerade marknader med mycket specifika kundbehov. Följaktligen behöver de starka kopplingar till systemintegratörer för att se till att innovationer når marknaden. Handlingsplanen bör därför stödja integrationen av uppstartsföretag och små och medelstora företag i gränsöverskridande leveranskedjor och främja länken mellan forsknings- och teknikorganisationer och industrin. |
| --- | --- |

4.7.3

| 4.7.4 | ÅTGÄRD 4: Kommissionen kommer att ta fram teknikfärdplaner för att främja innovation inom kritisk teknik för försvarssektorn, rymdsektorn och relaterade civila sektorer och stimulera gränsöverskridande samarbete med hjälp av alla relevanta EU-instrument på ett samverkande sätt. De här färdplanerna kommer att bygga på en utvärdering vartannat år från en ny observationsgrupp för kritisk teknik inom kommissionen. Färdplanerna kan leda till att nya flaggskeppsprojekt inleds. EESK stöder fullt ut inrättandet av en ny observationsgrupp och dess uppdrag att utveckla teknikfärdplaner som sammanför försvarssektorn, rymdsektorn och relaterade civila sektorer. Vi välkomnar också avsikten att inkludera värdekedjor i bedömningen, eftersom det banar väg för en sammanhängande och kombinerad användning av industripolitiska verktyg för att stödja tekniskt ledarskap i strategiska sektorer. Samtidigt beror framgången för denna åtgärd på många faktorer. Observationsgruppen måste






  — | utveckla starka kopplingar till relevanta kapacitetsplaneringsprocesser, |
| --- | --- | --- |

4.7.4

—

utveckla starka kopplingar till relevanta kapacitetsplaneringsprocesser,

| — | aktivt övervaka globala tekniktrender och upptäcka tekniska genombrott och disruptiv teknik så tidigt som möjligt, |
| --- | --- |

—

aktivt övervaka globala tekniktrender och upptäcka tekniska genombrott och disruptiv teknik så tidigt som möjligt,

| — | fastställa mål, regler och kriterier för bedömningen av teknik, |
| --- | --- |

—

fastställa mål, regler och kriterier för bedömningen av teknik,

| — | utveckla en gemensam taxonomi som gäller för alla relevanta sektorer för att säkerställa att samma ”tekniska språk” talas på områdena rymd, försvar och säkerhet. |
| --- | --- |

—

utveckla en gemensam taxonomi som gäller för alla relevanta sektorer för att säkerställa att samma ”tekniska språk” talas på områdena rymd, försvar och säkerhet.

Slutligen måste det säkerställas att de färdplaner som tas fram av observationsgruppen inte slutar som ren pappersexercis, utan faktiskt tillämpas i arbetsprogram och flaggskeppsinitiativ. För att uppnå allt detta rekommenderar vi att observationsgruppen också bygger vidare på lärdomar från liknande befintliga processer, till exempel den gemensamma arbetsgruppen (EDA-ESA-kommissionen) om kritisk rymdteknik.

| 4.7.5 | ÅTGÄRD 5: Före slutet av 2022 kommer kommissionen, i nära samarbete med andra viktiga intressenter, att presentera en plan för att främja användningen av befintliga hybridstandarder och utvecklingen av nya på det civila området och försvarsområdet. EESK anser att standarder är ett kraftfullt verktyg för att utforma marknader. Det är rimligt att använda hybridstandarder där detta är lämpligt, och exemplen från kemisk, biologisk, radiologisk och nukleär verksamhet eller säkerhetsdataområdet är verkligen lovande. Utmaningen är dock den långsamma standardiseringsprocessen för tekniska standarder, som tycks kämpa alltmer för att hålla jämna steg med ny innovationsutveckling. Man bör också hänvisa till standardernas krav i Horisont Europas uppmaningar om att se till att nya innovationer faktiskt kommer att kunna användas av slutanvändarna. |
| --- | --- |

4.7.5

| 4.7.6 | ÅTGÄRD 6: Under första halvåret 2022 kommer kommissionen i samarbete med Europeiska innovationsrådet och andra berörda parter att lansera en innovationsinkubator för att stödja ny teknik och forma innovation med dubbla användningsområden. Kommissionen kommer också att stödja gränsöverskridande nätverk för försvarsinnovation som ska testa relevansen för teknik från den civila sektorn och stödja ansvarsfull innovation inom försvarets värdekedjor. De här åtgärderna kommer också att motverka den nuvarande fragmenteringen av civilförsvarets innovationsmiljö, bristen på kompetens och jämställdhets- och integrationsmålen. EESK anser att inrättandet av en innovationsinkubator med dubbla användningsområden och nätverk för innovation på försvarsområdet är intressant och värt att undersöka. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt den snabba föråldringen av många kommersiella teknikformer, vilket ofta är ett stort hinder för deras användning i försvarstillämpningar. Vi uppmuntrar också kommissionen att aktivt främja sektorsövergripande tekniköverföringar med åtföljande administrativa och ekonomiska stödåtgärder, och eftersom det öppnar nya vägar skulle EESK rekommendera aktiv övervakning och regelbunden utvärdering av denna åtgärd för att mäta dess framgång. |
| --- | --- |

4.7.6

| 4.7.7 | ÅTGÄRD 7: Från juni 2021 och framåt kommer kommissionen tillsammans med medlemsstaterna att inrätta kompetenscentrumet för cybersäkerhet och tilldela nödvändiga resurser från relevanta EU-program och EU-instrument. Kommissionen kommer att sträva efter att stärka synergieffekterna, spinin-effekterna och spinoff-effekterna mellan centrumets arbete, Europeiska försvarsfonden och EU:s rymdprogram när det gäller cybersäkerhet och cyberförsvar i syfte att minska sårbara punkter och skapa effektivitetsvinster. EESK anser att de aktiviteter som omfattas av åtgärd 7 är avgörande för Europas suveränitet inom viktiga teknikområden. Cybersäkerhet och cyberförsvar är uppenbara områden där synergieffekter bör eftersträvas mellan säkerhet, försvar och rymd och bör ges hög prioritet. Ett nära samarbete mellan offentliga myndigheter och den privata sektorn är särskilt viktigt i detta sammanhang. |
| --- | --- |

4.7.7

| 4.7.8 | ÅTGÄRD 8: Med början första halvåret 2022 kommer kommissionen, i syfte att stödja disruptiv teknik, att föreslå innovativa former av finansiering för att främja deltagandet av icke-traditionella aktörer, locka uppstartsföretag och främja korsbefruktning mellan olika lösningar, baserat på de möjligheter som EU-programmen och EU-instrumenten ger, däribland programmet för ett digitalt Europa och Europeiska försvarsfonden. EESK välkomnar stödet från potentiellt disruptiv teknik som ett logiskt komplement till en mer traditionell kapacitetsbaserad strategi och föreslår att den knyts nära till den planerade tekniska observationsgruppen. Vi stöder också användningen av programmet för ett digitalt Europa och Europeiska försvarsfonden för sådana aktiviteter och rekommenderar att man vidareutvecklar ett fullfjädrat europeiskt organ liknande DARPA (3) på medellång sikt. |
| --- | --- |

4.7.8

| 4.7.9 | ÅTGÄRD 9: Drönarteknik i EU. Drönare (4) visar på många sätt hur teknik kan användas inom kommersiell flygteknik och på områdena rymd, säkerhet och försvar. Korsbefruktning är av avgörande betydelse när det gäller drönarteknik, och införandet av civila och militära drönare på flygteknikområdet har också dubbla syften. Därför stöder EESK fullt ut inrättandet av ett flaggskeppsprojekt avseende drönare som ett självklart val och rekommenderar att man stöder det med en specifik teknikfärdplan som prioriterar relevanta tekniska byggstenar utifrån deras relevans för Europas strategiska oberoende och tekniska suveränitet. |
| --- | --- |

4.7.9

| 4.7.10 | ÅTGÄRD 10: Rymdbaserade globala säkra kommunikationssystem i EU. EESK anser att detta flaggskeppsprojekt är mycket viktigt eftersom det omfattar viktiga delar av det europeiska strategiska oberoendet och den tekniska suveräniteten. Samtidigt är det fortfarande oklart för oss hur detta projekt kommer att skapa eller dra nytta av synergieffekter med försvarssektorn. Vi tror att ett alternativ för att åstadkomma ytterligare synergieffekter skulle vara att placera ytterligare nyttolaster ombord på satelliterna i detta system. Detta skulle kunna inkludera sensorer för rymdövervakning, vilket skulle skapa synergieffekter mellan de två rymdrelaterade flaggskeppsprojekten. |
| --- | --- |

4.7.10

| 4.7.11 | ÅTGÄRD 11: Trafikledning i rymden. Rymdtrafikledning är avgörande för säkerheten för rymdbaserade tillgångar och infrastrukturer som blir allt viktigare för att de moderna samhällena ska fungera. EESK stöder därför inrättandet av ett specifikt flaggskeppsprojekt för rymdtrafikledning. Samtidigt oroar vi oss för att detta initiativ är begränsat till reglerings- och standardiseringsaspekter, som är viktiga men inte tillräckliga. Kommissionen bör därför också överväga att skapa en marknadsplats för data för rymdövervakning (vilket är målet i Förenta staterna). För att utveckla en trovärdig europeisk strategi för rymdtrafikledning bör Europa också avsevärt förbättra sin rymdövervakningskapacitet (nya sensorer, analys- och beräkningskapacitet osv.). |
| --- | --- |

4.7.11

Bryssel den 8 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/697 av den 29 april 2021 om inrättande av Europeiska försvarsfonden och om upphävande av förordning (EU) 2018/1092 (EUT L 170, 12.5.2021 s. 149).

1

(2)  Meddelande om rymdpolitiken, COM(2021) 208 final, av den 21 april 2021.

2

(3)  Defense Advanced Research Projects Agency (DARPA) är Förenta staterna:s försvarsdepartements FoU-byrå med ansvar för utvecklingen av framväxande teknik.

3

(4)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 51.

4

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/73 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/73

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik

(COM(2021) 66 final)

(2021/C 374/12)

| Föredragande: | Timo VUORI |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Christophe QUAREZ |

Föredragande:

Timo VUORI

Medföredragande:

Christophe QUAREZ

| Remiss | Europeiska kommissionen, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Yttre förbindelser |
| Antagande av sektionen | 16.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 8.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 208/2/1 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 26.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Yttre förbindelser

Antagande av sektionen

16.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

8.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

208/2/1

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar introduceringen av EU:s nya handelspolitiska strategi. När det gäller världshandeln och den europeiska ekonomin finns det möjligheter och risker utöver den globala pandemin. Det är läge att ompröva de globala handelsreglerna och EU:s handelsregler. För att kunna utforma rätt verktyg måste EU först analysera och kvantifiera handelsförändringarna, och skilja de tillfälliga och covid-19-relaterade förändringarna från de permanenta förändringarna. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK stöder principen om att främja en ”öppen, strategisk och bestämd” handelspolitik som ett sätt att förbättra marknadstillträdet och skapa lika villkor. I praktiken måste den vara en drivkraft för hållbar tillväxt, konkurrenskraft, anständiga arbetstillfällen och bättre konsumentval i Europa. En positiv ekonomisk utveckling kräver en sund kombination av yttre och inre politik. Handelspolitiken är bara en del av lösningen (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén håller med om att moderniseringen av Världshandelsorganisationen (WTO) är av högsta prioritet, med tanke på dess centrala roll i att tillhandahålla en ändamålsenlig multilateral matris för en modern handelsagenda som omfattar miljörelaterade och sociala frågor. EU måste följaktligen leda ambitiösa WTO-reformer och främja en modern WTO-agenda, vilket innebär att man undanröjer tabun (dvs. när det gäller sociala aspekter av handeln) och tar itu med aktuella och kommande utmaningar på ett hållbart sätt. För detta ändamål uppmanar kommittén EU och dess medlemsstater att ingå ett strategiskt samarbete i prioriterade multilaterala frågor med viktiga handelspartner (2). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK anser att EU bör främja bättre multilaterala och bilaterala handelssystem och standarder med avseende på utmaningarna i fråga om klimatförändringar och sociala förändringar, jordbruk, korruptionsbekämpning, ekonomiska frågor och skattefrågor, digitalisering, miljöskydd, biologisk mångfald, cirkulär ekonomi och hälsosäkerhet (3). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK har länge velat att hållbarhet ska bli en av handelspolitikens drivkrafter, med tanke på den viktiga roll som handeln kan spela när det gäller att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling. Därför välkomnas inriktningen på hållbarhet i EU:s handelspolitik, liksom att Parisavtalet blir en väsentlig del av framtida handels- och investeringsavtal. EESK upprepar att denna viktiga aspekt bör utvidgas till att omfatta Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner (4). |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén efterlyser en ambitiös förstärkning av kapitlen om handel och hållbar utveckling och den faktiska verkställbarheten av dessa i EU:s bilaterala handels- och investeringsavtal. Den kommande granskningen av kapitlen om handel och hållbar utveckling (5) utgör en integrerad del av EU:s handelsstrategi. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uttrycker sitt fulla stöd för att hållbarheten i globala värdekedjor stärks (6). EU:s handelspolitik måste stödja det internationella arbetet med att säkerställa lika villkor i globala leveranskedjor genom att man utvecklar instrument mot korruption och miljö-, arbets-, social- och människorättskränkningar. EESK menar att EU måste utarbeta ambitiös EU-lagstiftning, till exempel om tillbörlig aktsamhet i leveranskedjor och om hållbarhet i offentlig upphandling. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK beklagar att det civila samhällets avgörande roll för handeln inte framhålls, och betonar att samarbetet med det civila samhället måste stärkas, från utformning till övervakning av handelsverktyg och handelsavtal. Expertgruppen för frihandelsavtal, som bidrog med ett exempellöst, välbehövligt, ingående och regelbundet engagemang i specifika handelsfrågor, bör återinrättas. Dessutom måste de inhemska rådgivande grupperna, som är viktiga institutionella övervakningspelare inom ramen för moderna frihandelsavtal, stärkas. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Vi noterar att EU måste få en bättre förståelse av betydelsen av globala värdekedjor och deras inverkan på företag och människor. När det gäller att skapa motståndskraft kan det vara bättre att diversifiera leveranskällorna än att begränsa dem. Det skulle också vara till hjälp att inrätta övervakningsmekanismer för att förhindra att leveranskällor koncentreras på företagsnivå och i offentlig upphandling. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK stöder att värdekedjornas motståndskraft stärks, särskilt genom deras hållbarhet. EU:s ekonomi är beroende av globala leveranskedjor och ”EU:s oberoende” måste återspegla denna verklighet. Covid-19-krisen har visat att EU måste stärka sitt oberoende på kritiska och strategiska områden, och det är viktigt att man börjar med att bedöma unionens sårbarheter. EESK stöder EU:s arbete för att införa obligatorisk tillbörlig aktsamhet i leveranskedjorna, som ett sätt att förbättra deras motståndskraft och hjälpa företagen att kartlägga risker i fråga om sociala och miljömässiga normer. I detta sammanhang stöder EESK arbetet för få till stånd ett nytt FN-fördrag om företag och mänskliga rättigheter och en ILO-konvention om anständigt arbete i globala leveranskedjor (7). |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK betonar hur viktigt det är att dra nytta av ett brett spektrum av EU-frihandelsavtal som återspeglar unionens värden och internationella standarder. I de fall där WTO inte kan vidta åtgärder i enlighet med eller fullt ut tillgodose unionens intressen bör EU förlita sig på dessa avtal med ledande och framväxande ekonomier inom den internationella handeln. Trots att EU har ett stort nätverk sker över 60 % av EU:s utrikeshandel fortfarande på grundval av allmänna WTO-regler i stället för förmånsavtal. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK uppmanar EU att säkra ambitiösa frihandelsavtal mellan EU och handelspartner, särskilt i Asien och Amerika. När EU bygger strategiska partnerskap med sina grannländer och utvidgningsländerna, inbegripet i Medelhavsområdet och Afrika, är det enligt EESK av strategisk betydelse att fördjupa partnerskapen, i synnerhet med Förenta staterna. EU måste dessutom fortsätta att förbättra handelsförbindelserna och skapa lika villkor med Asien och Latinamerika. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK noterar att EU måste säkerställa en smidigare process mellan förhandlingar och ratificering av EU:s handels- och investeringsavtal för att förbättra EU:s anseende som handelspartner. Från det att den får ett mandat och genom hela förhandlingarna (8) måste kommissionen samråda med Europaparlamentet och det civila samhället, framför allt via EESK, för att kunna ta hänsyn till problem och, genom att ta itu med dem, säkerställa smidigare ratificeringsprocesser. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Kommittén välkomnar konkreta åtgärder för att genomföra, främja och säkerställa ett effektivt genomförande av EU:s befintliga frihandelsavtal. För EU utgör de värdefulla verktyg när det gäller att stödja flödet av varor och tjänster i globala leveranskedjor och sörja för bättre motståndskraft för unionen. Den ansvariga för efterlevnaden av handelsbestämmelserna bör verka för större enhetlighet i genomförandet och verkställigheten av EU:s och WTO:s avtal, inbegripet kapitlen om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESK välkomnar EU:s bestämda hållning när det gäller att ensidigt försvara unionens värden och handelsåtaganden om alla andra alternativ misslyckas. Hänsyn bör också tas till alla eventuella politiska och ekonomiska konsekvenser av sådana beslut. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK stöder EU:s fortsatta användning av Aid for Trade för att hjälpa utvecklingsländer att genomföra handelsavtal och stödja efterlevnaden av regler och standarder, särskilt i fråga om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESK framhåller behovet av att säkra lika villkor för EU:s jordbrukssektor. Tillträdet till marknader i tredjeländer bör förbättras för europeiska jordbruksprodukter, och produkter som importeras från tredjeländer måste uppfylla de europeiska standarderna för hållbarhet och livsmedelssäkerhet. EU:s frihandelsavtal måste respektera EU:s sanitära och fytosanitära bestämmelser och följa försiktighetsprincipen (9). |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Kommittén gläder sig åt det särskilda fokus som läggs på små och medelstora företag i den nya handelspolitiken, på alla nivåer (10). Kommittén upprepar att större ansträngningar krävs när det gäller att kommunicera effekterna av den internationella handeln för företag och människor. |
| --- | --- |

1.18

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | EESK välkomnar kommissionens uppmaning om att utbyta synpunkter och idéer om hur man kan säkerställa att EU:s nya handelspolitik gynnar företag och människor. Vi instämmer framför allt i att denna översyn är brådskande med tanke på den konkreta roll som handeln kan spela i återhämtningen efter covid-19-pandemin. Handel är en prioriterad fråga för EESK, som därför lämnat ett betydande bidrag till det breda offentliga samrådet (11). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Den internationella handeln är avgörande för EU:s ekonomi och befolkning. Den ligger bakom över 35 miljoner arbetstillfällen i EU, varav 45 % är beroende av utländska investeringar. Av alla exportörer i EU är mer än 85 % små och medelstora företag. Den internationella handeln står för 43 % av EU:s bruttonationalprodukt (BNP). EU:s inre marknad med sina 450 miljoner konsumenter och en BNP per capita på 25 000 euro gör EU till en attraktiv konsumentmarknad och den största konsumentmarknaden globalt. EU är världsledande inom handeln med jordbruksprodukter och en av de främsta handelspartnerna för över 80 länder. Sammantaget gör detta EU till den största aktören inom den internationella handeln. EU:s ekonomi är djupt integrerad med resten av världen. |
| --- | --- |

2.2

Betydelsen av en öppen och inkluderande internationell handel för Europas ekonomi och befolkning

| 2.3 | EESK stöder att EU fortsätter med sitt primära handelspolitiska uppdrag, som består i att öppna marknader för europeiska varor, tjänster och investeringar samt europeisk offentlig upphandling, minska och undanröja omotiverade handelshinder i tredjeländer och skapa lika villkor med hjälp av internationella och bilaterala handelssystem. Dessutom anser EESK att handelspolitiken måste främja EU:s värden och internationella standarder samt hållbar utveckling, bidra till kampen mot klimatförändringarna och öka säkerheten. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Det gläder EESK att man i handelsstrategin beaktar några av de frågor som togs upp av berörda parter under det offentliga samrådet. Det saknas dock reflektioner kring hur man kan förbättra det civila samhällets deltagande i handelspolitiken (12). EESK lyfter fram behovet av ett fortsatt samarbete med det civila samhället på nationell nivå och EU-nivå, som sträcker sig längre än till översynen av den etablerade dialogen med det civila samhället, för att säkerställa att handelspolitiken tillför mervärde till vår vardag. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Covid-19-krisen har blottat sårbarheterna i det globala handelssystemet och hos arbetstagare i leveranskedjor (13) inför en hälsokris. Den förlorade kontrollen över värdekedjor och insikten om EU:s industriella beroende har väckt frågor om sambandet mellan hälsa och handel. |
| --- | --- |

2.5

3.   Särskilda kommentarer

Använda ”öppet strategiskt oberoende” på ett skickligt sätt

| 3.1 | EESK ställer sig bakom idén om EU:s öppna strategiska oberoende. EU måste ha ett strategiskt tillvägagångssätt för att upprätthålla öppenhet och lika villkor genom en modern europeisk handels- och investeringspolitik. Man måste främja en regelbaserad öppen och rättvis handel och skydda företag, arbetstagare och konsumenter mot illojala handelsmetoder. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ökad motståndskraft och hållbarhet är för EU ett strategiskt val. Det gäller att hitta rätt balans mellan öppenhet och den europeiska ekonomins oberoende. Motståndskraft kommer endast att kunna uppnås genom hållbarhet. |
| --- | --- |

3.2

Bättre förståelse när det gäller att förbättra värdekedjors motståndskraft och hållbarhet

| 3.3 | Med tanke på att den europeiska ekonomin är djupt integrerad med globala värdekedjor kan EU:s handelspolitik spela en avgörande roll i återhämtningen efter covid-19. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU måste göra en grundlig bedömning av sitt beroende av omvärlden och de globala leveranskedjorna. Import kan bidra till ökad motståndskraft om leveranskällorna diversifieras (14). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Samordningen och motståndskraften måste förbättras på multilateral nivå, särskilt inom FN, inbegripet ILO, WTO och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). EU måste till exempel bättre utnyttja internationella instrument såsom ILO:s deklaration om multinationella företag (15) eller OECD:s nya kvalitetsindikatorer för utländska direktinvesteringar vad gäller effekter på hållbar utveckling (16). Unionen måste stödja utvidgningen av WTO:s läkemedelsavtal till fler produkter och länder. Vidare bör liberaliseringen av handeln med hälso- och sjukvårdsteknik och hälso- och sjukvårdsprodukter fortsätta. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EU kommer även fortsättningsvis att vara beroende av import av olika varor och tjänster, från råvaror till högteknologi. Det är mycket viktigt att se till att EU:s marknad förblir öppen. I den digitala ekonomin måste EU stödja ”smart teknisk suveränitet”, där den digitala handeln möjliggör ett smidigt flöde av innovationer och högteknologiska varor och tjänster samtidigt som europeiska värden och normer inom dataskydd och it-säkerhet värnas. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EU kan stödja en omlokalisering av produktion till Europa genom att skapa ett bättre företagsklimat för investeringar, innovation och produktion. Diversifieringen av leveranskedjorna kan vara ett viktigt steg mot att stärka motståndskraften. Därför måste EU stödja företag i deras affärsbeslut genom att sörja för stabila och rättvisa affärsvillkor genom EU:s bilaterala frihandelsavtal och inre marknad. |
| --- | --- |

3.7

Behovet av WTO-reformer och globala regler för en hållbarare och rättvisare globalisering

| 3.8 | Kommittén ser positivt på EU:s aktiva roll i utformningen av globala regler (17). Eftersom 2021 skulle kunna vara en vändpunkt för styrningen av handeln stöder kommittén EU:s åtaganden i fråga om det öppna, regelbaserade multilaterala handelssystemet, med ett reformerat WTO (18). EU och dess medlemsstater måste använda sitt inflytande och proaktivt verka för att bygga strategiska allianser med likasinnade partner, för att se till att debatten om WTO-reformen omfattar respekten för internationella arbetsnormer, som fastställts och övervakas av ILO. Som ett positivt exempel och en möjlighet att stärka detta ambitiösa nytänkande välkomnar kommittén det förslag som Förenta staterna nyligen lagt fram för att ta itu med det globala problemet med tvångsarbete på fiskefartyg inom ramen för de pågående WTO-förhandlingarna om fiskesubventioner (19). |
| --- | --- |

3.8

Sätt att främja den gröna omställningen genom ansvarsfulla och hållbara värdekedjor

| 3.9 | EU:s handelspolitik bör stämma överens med EU:s politik inom ramen för den gröna given, inbegripet nya krav i fråga om den digitala, gröna och rättvisa omställningen. Därför är det viktigt att bana väg för nya instrument såsom mekanismen för koldioxidjustering vid gränserna, som måste vara förenlig med WTO:s regler, effektiv i kampen mot klimatförändringarna och användbar när det gäller att göra EU:s industri konkurrenskraftig (20). EESK stöder att en dialog inleds med tredjeländer och viktiga handelspartner såsom Förenta staterna och Kina (21). |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | De globala leveranskedjorna utgör en väsentlig del av den internationella handeln och ekonomin. De är komplexa, diversifierade och fragmenterade, med alla de möjligheter och risker som detta innebär. EESK uppmanar EU att samla in fler uppgifter om de globala leveranskedjornas positiva och negativa inverkan på unionen (22). |
| --- | --- |

3.10

Dra nytta av EU:s lagstiftningsinflytande

| 3.11 | EU är världens största tjänstehandlare. EU:s handelspolitik kan stödja ett globalt företagsklimat där EU:s tjänsteleverantörer kan växa, vara innovativa och konkurrera. Den digitala handeln är viktig på global nivå, inte minst på grund av de förändringar som följer av covid-19-pandemin. EU måste verka för ett snabbt ingående av ett ambitiöst WTO-avtal om digital handel. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EU:s handelspolitik bör komplettera åtgärder som vidtas inom andra internationella reglerande organisationer, t.ex. OECD:s arbete avseende ekonomiska system och skattesystem. Politiken bör stödja inrättandet av effektiva system för samarbete mellan skattemyndigheter, brottsbekämpande myndigheter och rättsliga myndigheter i partnerländer. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EU:s strategi bör optimera unionens förmåga att aktivera alla sina ensidiga, bilaterala och multilaterala instrument: den bindande karaktären hos kapitlen om hållbar utveckling i handels- och investeringsavtal, handelspolitiska skyddsinstrument, filtrering av utländska investeringar, kampen mot handelshinder, hänskjutningar till WTO:s tvistlösningsorgan eller mekanismerna för samråd och tvistlösning i bilaterala handelsavtal. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EU är i behov av effektiva handelspolitiska skyddsinstrument: kortare perioder för införande av provisoriska åtgärder, mindre utredningsbörda för EU:s industrier och starkare instrument för utländska subventioner. EU skulle kunna överväga ett särskilt verktyg, utöver genomdrivandeförordningen, som gör det möjligt att anpassa villkoren för marknadstillträde när det inte finns några ömsesidiga skyldigheter, om vissa metoder skadar EU:s kommersiella intressen avsevärt. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EU:s nya frihandelsavtalspartner bör visa att de följer ILO:s grundläggande konventioner fullt ut, som en förutsättning för ingåendet av handelsavtal. Dessa konventioner måste utgöra en central del av alla frihandelsavtal. Om ett partnerland inte har ratificerat eller på ett korrekt sätt genomfört konventionerna, eller om det inte har uppvisat en motsvarande skyddsnivå, anser EESK att man bör upprätta en bindande och verkställbar färdplan för ratificering, med tekniskt stöd från ILO. Färdplanen bör införlivas i kapitlet om handel och hållbar utveckling, för att säkerställa att dessa skyldigheter uppfylls i tid. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Dessutom bör EU:s samtliga frihandelsavtal bygga på en mer effektiv EU-utvärderingsstrategi, som innebär förbättringar av bedömningarna av de ekonomiska konsekvenserna och konsekvenserna för hållbar utveckling samt av efterhandsutvärderingarna efter fem år (23). Utjämningsåtgärder för att mildra potentiella negativa effekter måste inbegripas. Slutligen måste EU stärka och bättre använda sina instrument för att säkerställa förutsättningarna för en rättvis konkurrens med länder utanför EU. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EU:s offentliga upphandling bör endast vara öppen för företag från länder som följer ILO:s grundläggande konventioner och Parisavtalet om klimatförändringar. EU har öppnat sin offentliga upphandling för länder utanför EU, men många av dessa länder har ännu inte svarat med en motsvarande åtgärd. Detta skadar europeiska företag. Det är mycket viktigt att arbetet med förordningen om ett internationellt instrument för offentlig upphandling slutförs för att stärka EU:s ställning. EU:s frihandelsavtal måste främja bästa praxis för hur miljökriterier och sociala kriterier kan inkluderas i offentlig upphandling (24). |
| --- | --- |

3.17

| 3.18 | EU måste fortsätta att använda Aid for Trade för att hjälpa utvecklingsländer att genomföra handelsavtal och stödja efterlevnaden av regler och standarder, särskilt i fråga om hållbar utveckling. Rättvisa och framgångsrika ekonomiska förbindelser måste upprättas mellan EU och utvecklingsländerna för att minska fattigdomen och skapa anständiga arbetstillfällen. EU måste få till stånd en starkare koppling mellan förmånstillträde och efterlevnad av internationella normer, såsom arbetstagares rättigheter och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

3.18

Bryssel den 8 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 108 och EUT C 47, 11.2.2020, s. 38.

1

(2)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 53.

2

(3)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 37.

3

(4)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 27.

4

(5)  Ett särskilt yttrande på eget initiativ, REX/535, kommer enligt planerna att antas i september 2021.

5

(6)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 197.

6

(7)  EUT C 97, 24.3.2020, s. 9.

7

(8)  Ett särskilt yttrande på eget initiativ, REX/536, kommer enligt planerna att antas i början av 2022.

8

(9)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 66.

9

(10)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 210.

10

(11)  Bidrag från EESK:s uppföljningskommitté för internationell handel till översynen av handelspolitiken, september 2020.

11

(12)  Ett särskilt yttrande på eget initiativ, REX/536, kommer enligt planerna att antas i början av 2022.

12

(13)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 197.

13

(14)  ECIPE Occasional paper 06/2020 Globalization Comes to the Rescue: How Dependency Makes Us More Resilient och Kommerskollegiums rapport Improving Economic Resilience Through Trade, 2020.

14

(15)  Trepartsdeklarationen om principer som rör multinationella företag och socialpolitik (2017).

15

(16)  https://www.oecd.org/investment/fdi-qualities-indicators.htm

16

(17)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 53.

17

(18)  EUT C 159, 10.5.2019, s. 15.

18

(19)  ”The Use of Forced Labor on Fishing Vessels”, förslag från Förenta staterna till WTO av den 26 maj 2021, https://ustr.gov/sites/default/files/IssueAreas/Trade%20Organizations/WTO/US.Proposal.Forced.Labor.26May2021.final%5B2%5D.pdf

19

(20)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 122. Det kommande yttrandet NAT/834 om mekanismen för koldioxidjustering vid gränserna.

20

(21)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 37.

21

(22)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 197.

22

(23)  EUT C 47, 11.2.2020, s. 38.

23

(24)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 197.

24

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/79 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/79

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet

[JOIN(2021) 2 final]

(2021/C 374/13)

| Föredragande: | Helena DE FELIPE LEHTONEN |
| --- | --- |

Föredragande:

Helena DE FELIPE LEHTONEN

| Remiss | 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 23.3.2021 |
| Ansvarig sektion | Yttre förbindelser |
| Antagande av sektionen | 16.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 7.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 215/1/5 |

Remiss

26.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Beslut av EESK:s plenarförsamling

23.3.2021

Ansvarig sektion

Yttre förbindelser

Antagande av sektionen

16.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

7.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

215/1/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar det förnyade engagemanget i meddelandet för rättsstatsprincipen, mänskliga och grundläggande rättigheter, jämlikhet, demokrati och god samhällsstyrning som en hörnsten för utvecklingen av rättvisa, inkluderande och därför välmående samhällen, liksom det särskilda fokuset på ungdomar, kvinnor och missgynnade grupper. Samtidigt välkomnar kommittén de nya sociala målen för toppmötet i Porto, som måste påverka genomförandet av det gemensamma meddelandet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK ser mycket positivt på EU:s åtagande att främja en rättsstatskultur genom att aktivt involvera det civila samhället och näringslivet. Organisationer i det civila samhället och arbetsmarknadens parter är fortfarande viktiga samtalspartner i utformningen och övervakningen av EU-samarbetet. EESK:s grupp om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen är ett bra exempel på att organisationer i det civila samhället växer sig starkare i EU-länderna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar varmt förslagen om att involvera den privata sektorn närmare i utvecklingen av regionen för att komplettera de nödvändiga offentliga investeringarna och om att fördjupa den offentlig-privata dialogen i syfte att säkerställa social och ekonomisk hållbarhet, vilket kommer att leda till skapandet av anständiga arbetstillfällen. Detta tillvägagångssätt bör främjas både på regional Euromed-nivå och på nationell och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK välkomnar det resoluta stödet för att stärka samarbetet i multilaterala forum, med FN i centrum, särskilt när det gäller fred och säkerhet, i syfte att utveckla gemensamma lösningar och ta itu med de frågor som hindrar stabilitet och framsteg, trots att det 25 år efter att Barcelonaprocessen inleddes fortfarande är samma problem som plågar regionen när det gäller fred, säkerhet och ekonomisk utveckling. Kommittén efterlyser åtgärder baserade på synergier mellan de instrument som tillhandahålls genom FN-stadgan och EU:s strategi för en säkerhetsunion och anser att EU:s insatser i regionen måste öka avsevärt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser att det är viktigt att förbättra det regionala, subregionala och interregionala samarbetet, främst genom unionen för Medelhavsområdet, Arabförbundet, Afrikanska unionen, 5 + 5-dialogen eller andra regionala aktörer och organisationer som främjar ett pragmatiskt flernivåstyre genom initiativ baserade på variabel geometri och triangulering, vilket också bidrar till att främja samarbetet med hela den afrikanska kontinenten samt Gulf- och Röda havsregionerna. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK betonar att man måste fokusera på att ta itu med de grundläggande orsakerna till migration i respektive partnerländer. Människor måste få ett anständigt liv, sysselsättning och framtidsutsikter i sina egna länder, i linje med målen för hållbar utveckling, så att de inte migrerar på grund av brist på möjligheter i livet. Exempel på detta kan vara bättre tillgång till utbildning eller åtgärder för att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK uppmanar EU att se till att den gröna omställningen inte uppfattas som en modell som påtvingas utifrån. Investeringar i informationskampanjer rekommenderas, liksom att det civila samhället involveras i detta arbete. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK betonar vikten av att man i meddelandet framhåller den avgörande roll som arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer – både formella och informella – spelar som centrala aktörer i utformningen och genomförandet av den offentliga politiken och som väktare när det gäller respekten för medborgarnas rättigheter och rättsstatsprincipen. Fackföreningar och näringslivsorganisationer spelar en viktig roll här inom ramen för den sociala dialogen. Kommittén anser därför att det är av avgörande betydelse att EU stöder och främjar verksamheten inom civilsamhällesorganisationernas olika institutioner och nätverk i begreppets vida bemärkelse på Europa–Medelhavsnivå, så att de kan utföra sitt arbete med bästa möjliga förutsättningar. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att jämställdhet inte bara är en allmänt erkänd mänsklig rättighet utan också en förutsättning för välbefinnande, ekonomisk tillväxt, välstånd, god samhällsstyrning, fred och säkerhet. Vi måste intensifiera våra ansträngningar, även genom jämställdhetsintegrering i alla samarbetsprogram och målinriktade åtgärder, i enlighet med EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet. |
| --- | --- |

1.9

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | För att återuppta och stärka det strategiska partnerskapet mellan EU och dess partner i det södra grannskapet antog Europeiska kommissionens höga representant den 9 februari 2021 ett nytt policyuttalande: meddelandet ”Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet”. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | En särskild ekonomisk investeringsplan för det södra grannskapet syftar till att säkerställa att livskvaliteten för boende i regionen förbättras och att den ekonomiska återhämtningen, som också omfattar hälsoeffekterna av covid-19-pandemin, ett stärkt genomförande av upphandlingsmekanismen Covax och en förstärkning av hållbar offentlig infrastruktur, inte lämnar någon på efterkälken. Respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen är en integrerad del av meddelandet och är nödvändig för att säkerställa medborgarnas förtroende för institutionerna. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Inom ramen för EU:s nya instrument för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) kommer upp till 7 miljarder euro att öronmärkas för genomförandet mellan 2021 och 2027, vilket skulle kunna mobilisera upp till 30 miljarder euro i offentliga och privata investeringar i regionen under nästa årtionde. Genom NDICI kommer EU också att öka hållbara investeringar inom Europeiska fonden för hållbar utveckling plus (EFHU+) genom att utnyttja kapital för att komplettera direkta externa samarbetsbidrag. EFHU+ kommer att stödjas av en garanti för yttre åtgärder på 53 400 miljoner euro, som också kommer att omfatta västra Balkan. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Den nya agendan är inriktad på följande fem politikområden:






  — | Mänsklig utveckling, god samhällsstyrning och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- | --- |

2.4

—

Mänsklig utveckling, god samhällsstyrning och rättsstatsprincipen.

| — | Resiliens, välstånd och digital omställning. |
| --- | --- |

—

Resiliens, välstånd och digital omställning.

| — | Fred och säkerhet. |
| --- | --- |

—

Fred och säkerhet.

| — | Migration och mobilitet. |
| --- | --- |

—

Migration och mobilitet.

| — | Grön omställning. |
| --- | --- |

—

Grön omställning.

3.   Bakgrund till det förnyade partnerskapet med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet

| 3.1 | Tjugofem år efter Barcelonaförklaringen föreslår man genom den nya, ambitiösa och innovativa agendan för Medelhavsområdet att partnerskapet mellan EU och Medelhavsområdet startas om.






  — | 2004: Den europeiska grannskapspolitiken inleds |
| --- | --- | --- |

3.1

—

2004: Den europeiska grannskapspolitiken inleds

| — | 2008: Unionen för Medelhavsområdet skapas som en mellanstatlig organisation |
| --- | --- |

—

2008: Unionen för Medelhavsområdet skapas som en mellanstatlig organisation

| — | 2015: Den europeiska grannskapspolitiken, med stabilisering och säkerhet som de viktigaste politiska målen, ses över |
| --- | --- |

—

2015: Den europeiska grannskapspolitiken, med stabilisering och säkerhet som de viktigaste politiska målen, ses över

| — | 2020: Kommissionens förslag om den nya migrations- och asylpakten |
| --- | --- |

—

2020: Kommissionens förslag om den nya migrations- och asylpakten

| 3.2 | Arbetsdokumentet om investeringsplanen för det södra grannskapet innehåller konkreta förslag till initiativ inom fyra av de fem prioriterade områdena. Investeringsplanen är uttryckligen avsedd att utvecklas i samarbete med medlemsstaterna, eventuellt genom gemensam programplanering. Det är avgörande att civilsamhällesorganisationer och arbetsmarknadens parter engageras i programplaneringsprocessen. Investeringsplanen måste också vara tillgänglig för dessa sociala aktörer. |
| --- | --- |

3.2

4.   Mänsklig utveckling, god samhällsstyrning och rättsstatsprincipen

| 4.1 | Att främja rättsstatsprincipen i partnerländer är avgörande. Sociala organisationer, särskilt fackföreningar, spelar här en central roll. Detta säkerställer att sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter tillämpas. I regionen måste ”hållbar ekonomisk tillväxt” (1) främjas i enlighet med detta. EU kan spela en avgörande roll när det gäller att förbättra företagsklimatet så att privata företag kan etablera sig och blomstra samt när det gäller att undvika byråkrati och underlätta etableringen av nya företag. I detta avseende skulle företag, särskilt små och medelstora företag, verkligen kunna blomstra och bör även skapa arbetstillfällen av god kvalitet som i synnerhet bidrar till att bekämpa de sociala orsakerna till oönskad migration. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | God samhällsstyrning, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, inklusive sociala rättigheter och arbetstagarrättigheter, social dialog och lika tillgång till rättvisa, främjar dessutom fred, inkluderande välstånd och stabilitet. EESK uppmuntrar ett ökat engagemang för att ILO:s regler (2) beaktas och faktiskt genomförs i partnerländerna på grundval av Agenda 2030. Det är viktigt att minska byråkratin för att förbättra samarbetet mellan EU och partnerländerna. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Ett bra exempel på strategin för god förvaltning i regionen är ett tydligt fokus på att stödja unionen för Medelhavsområdet som ett forum för utbyte och samarbete. I september 2020 förnyade EESK sitt samförståndsavtal och förenade sina krafter för att öka engagemanget från ekonomiska och sociala aktörer från länderna inom unionen för Medelhavsområdet för att uppnå målen i Parisförklaringen 2008 om aktivt civilsamhällesdeltagande. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK uppmuntrar samarbete med de södra partnerländerna för att främja inrättandet av sunda informationsmiljöer och mediefrihet som åtgärder för att bekämpa desinformation och felaktig information. Det är viktigt att främja god samhällsstyrning genom ändamålsenlig, rättvis och transparent offentlig förvaltning, en mer beslutsam korruptionsbekämpning och lika tillgång till rättslig prövning. |
| --- | --- |

4.4

5.   Stärka resiliens, skapa välstånd och utnyttja den digitala omställningen

| 5.1 | I meddelandet föreslås att de södra partnerländerna ska ”dra nytta av den digitala omställningen och bli en konkurrent i den globala digitala ekonomin”. Arbetstagarnas, egenföretagarnas och entreprenörernas kompetens bör främjas specifikt för att göra dem redo för den digitala omställningen i arbetslivet (3). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Handel och investeringar bidrar till utvecklingen av regionen. Stöd för integrationen av nordafrikanska länder i Afrikanska kontinentala frihandelsområdet (AFCFTA) välkomnas. Regionalt ekonomiskt nätverksbyggande mellan nordafrikanska partnerländer behöver dock också främjas. Avskaffandet av icke-tariffära handelshinder (ett stort hinder för handelsintegration i regionen) bör främjas i enlighet med detta, med hänsyn till befintliga ekonomiska asymmetrier. Till exempel har EU:s förhandlingar med Tunisien och Marocko – om ett djupgående och omfattande frihandelsområde – stoppats eftersom befintliga asymmetrier inte beaktas tillräckligt (4). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Särskild tonvikt läggs på att ge ungdomar möjligheter genom sysselsättnings- och utbildningsstödprogram, med fokus på att öka tillgången till finansiering, särskilt för små och medelstora företag, de överlägset största arbetsgivarna i regionen, genom användning av nya finansiella instrument som riskkapital. Det är också önskvärt att inrätta mekanismer för övergång från den informella till den formella ekonomin som bygger på egenföretagande och arbetstillfällen av god kvalitet. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK anser att allmän utbildning och yrkesutbildning, liksom Erasmus+-program i Medelhavsområdet, är en prioritet för ungdomar som en möjlighet till anställning som främjar övergången från skola till arbete. Digital infrastruktur är en prioritet för regionen, och digitaliseringens inverkan på arbete i form av distansarbete ger arbetstagarna mer autonomi och balans mellan sina yrkes- och privatliv (5). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Målet att fördjupa samarbetet om cybersäkerhet och utnyttja digital teknik inom brottsbekämpning ”med full respekt för mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter” är en anledning till oro, med tanke på den tidigare bristen på insyn när det gäller respekten för mänskliga rättigheter i regionen. |
| --- | --- |

5.5

6.   Fred och säkerhet

| 6.1 | Interna konflikter och regionala tvister, som fortsätter att rasa i regionen (Västsahara, Libyen, Israel/Palestina, Syrien) är en stor utmaning. I meddelandet betonas vikten av att förbindelserna mellan Israel och vissa arabstater normaliseras för att nya initiativ ska kunna inledas. EESK anser att den sociala dialogen mellan olika kulturer och civilisationer och ömsesidig respekt är en grund för fred, stabilitet och delat välstånd i regionen. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Kampen mot extremism, radikalisering, it-brottslighet och organiserad brottslighet måste särskilt respektera rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna. Undantagstillstånd är en exceptionell åtgärd, under vilken medborgarnas grundläggande rättigheter måste fortsätta att respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | I meddelandet utlovas ett stärkt polissamarbete och rättsligt samarbete mellan EU och länderna i det sydliga partnerskapet inom den europeiska grannskapspolitiken, även genom förhandlingar om samarbetsavtal mellan EU och enskilda södra grannländer. Med tanke på att det finns en lång historia av samarbete är uttalandet att EU kommer att ”samarbeta med de södra partnerländerna för att säkerställa att deras brottsbekämpningssystem och rättsliga system uppfyller höga standarder för dataskydd och respekterar mänskliga rättigheter” ett steg framåt när det gäller gemensamma tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

6.3

7.   Migration och mobilitet

| 7.1 | Meddelandets bestämmelser om migrationshantering ökar möjligheten att ekonomiskt stöd, åtminstone delvis, kan vara beroende av samarbete på detta område. EESK välkomnar att EU aktivt kommer att arbeta för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och tvångsförflyttning genom konfliktlösning och genom att ta itu med de socioekonomiska utmaningar som förvärrats av covid-19-krisen, med skräddarsydda lösningar som är anpassade till partnerländerna i södra Medelhavsområdet. Respekt för mänskliga rättigheter (Genèvekonventionen) är grunden för allt samarbete inom migrationsområdet. Brist på samarbetsvilja kan bara motverkas med ”incitament” (6). |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | I meddelandet föreslås främjande av ”talangpartnerskap”, som lagts fram i EU:s nya migrations- och asylpakt. Det verkar som om det nya instrumentet syftar till att främja samarbete med tredjeländer. Detta kan vara ett potentiellt område för att länka yrkesutbildning, nätverksskapande i näringslivet, interregionala värdekedjor och cirkulär migration för att gynna människor och ekonomier på båda sidor av Medelhavet. Under alla omständigheter måste dessa planer förenas med behovet av att behålla tillräcklig kvalificerad arbetskraft i partnerländerna, vilket är avgörande för deras hållbara ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

7.2

8.   Den gröna omställningen: klimatresiliens, energi och miljö

| 8.1 | I meddelandet erkänns det södra grannskapets potential för utveckling av förnybara energikällor, särskilt solenergi och vindkraft, och vätgasproduktion, vilket man anser vara en ”ny strategisk prioritering”. Potentialen är tydligt kopplad till den europeiska gröna given och den växande integreringen av prioriteringar för hållbar utveckling i internationellt globalt samarbete. I detta sammanhang påpekar EESK att det förutom (internationella) storskaliga projekt är mycket viktigt att stödja projekt med en direkt lokal socioekonomisk effekt. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Den europeiska gröna given bör tillämpas för att skapa särskilda fördelar för jordbruket, en sektor som är mycket viktig för ekonomin i de flesta länder utanför EU, med initiativ som syftar till att återupptäcka och skydda Medelhavet. Den blå ekonomin är ett kraftfullt verktyg för att förvalta Medelhavets gemensamma tillgångar, och EESK betonar behovet av att granska ministerförklaringen från unionen för Medelhavsområdet om en hållbar blå ekonomi i västra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | EESK anser att slutsatserna från den första utvärderade rapporten i Medelhavsområdet från MedECC, med stöd från unionen för Medelhavsområdet, om effekterna på klimat- och miljöförändringar och dess konsekvenser i regionen, är särskilt relevanta och främjar områden för gemensamt samarbete mellan båda partnersidorna inför gemensamma utmaningar när det gäller hållbarhet och klimatresiliens, för att underlätta övergången till en grön, blå och cirkulär ekonomi i regionen. |
| --- | --- |

8.3

9.   Jämställdhet och kvinnors rättigheter, hbtqi+-personer och personer med funktionsnedsättning på båda sidor om Medelhavet

| 9.1 | Extrema högernationalistiska rörelser över hela Europa och konservativa och islamistiska rörelser i den södra delen har, både med traditionellt och religiöst språk, nyligen reagerat alltmer mot jämställdhet. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | EESK välkomnar unionen för Medelhavsområdets initiativ att upprätta frivilliga övervakningsmekanismer för de åtaganden som gjorts av regeringarna i regionen om jämställdhetsstandarder i form av konkreta indikatorer. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Covid-19-pandemin har enbart förvärrat situationen. För det första har icke-liberala och autokratiska regeringar tagit tillfället i akt att fortsätta sina angrepp på kvinnors och hbtqi+-personers rättigheter. För det andra har olika offentliga åtgärder som vidtagits för att hantera pandemin i praktiken försämrat levnadsförhållandena för kvinnor, hbtqi+-personer och personer med funktionsnedsättning, vilket gör det viktigt att främja initiativ för att skydda dessa gruppers rättigheter och deras socioekonomiska, medborgerliga och politiska deltagande. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | EU bör öka sina ansträngningar och samarbetet på fältet för att säkerställa att de grundläggande rättigheterna för hbtqi+-personer respekteras utan undantag, att dessa personer ingenstans utsätts för straffrättslig lagföring och att deras deltagande i det offentliga livet stärks (7). |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Även om många partnerländer har undertecknat FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, finns det fortfarande ett stort behov av förbättringar i deras livssituationer. Därför bör EU göra ett särskilt åtagande för att genomföra rättigheterna för personer med funktionsnedsättning enligt FN:s konvention. |
| --- | --- |

9.5

Bryssel den 7 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Målen för hållbar utveckling, Mål 8: Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt.

1

(2)  I enlighet med de grundläggande konventionerna, särskilt ILO:s trepartsdeklaration om principer som rör multinationella företag och socialpolitik (punkt 2.2 i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ”Krav på tillbörlig aktsamhet” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 136)).

2

(3)  Punkterna 2.4.1 och 2.4.4 i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs informationsrapport ”Digitaliseringen och de små och medelstora företagen i Medelhavsområdet” (REX/519).

3

(4)  Punkterna 3.2.9 och 4.1.2 i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ”EU och Afrika: att förverkliga ett jämlikt partnerskap för utveckling på grundval av hållbarhet och gemensamma värden” (EUT C 429, 11.12.2020, s. 105), och punkterna 4.1 och 6.1 i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ”Bistånd till tredjeländer, investeringar och handel som verktyg för att minska orsakerna till den ekonomiska migrationen, med särskilt fokus på Afrika” (EUT C 97, 24.3.2020, s. 18).

4

(5)  Punkterna 1.12 och 2.2.7 i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs informationsrapport ”Digitaliseringen och de små och medelstora företagen i Medelhavsområdet” (REX/519).

5

(6)  Intervju med migrationsexpert Gerald Knaus: https://www.dw.com/de/knaus-eu-migrationspakt-ist-unrealistisch/a-55058035.

6

(7)  Punkt 1.11 i Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande ”En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025” (EUT C 286, 16.7.2021, s. 128).

7

---

| 16.9.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 374/84 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 374/84

---

Yttrande av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning

[COM(2021) 82 final]

(2021/C 374/14)

| Föredragande: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Kęstutis KUPŠYS |

Föredragande:

Dimitris DIMITRIADIS

Medföredragande:

Kęstutis KUPŠYS

| Remiss | Europeiska kommissionen, 26.3.2021 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig sektion | Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av sektionen | 23.6.2021 |
| Antagande vid plenarsessionen | 7.7.2021 |
| Plenarsession nr | 562 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 229/3/12 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 26.3.2021

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig sektion

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av sektionen

23.6.2021

Antagande vid plenarsessionen

7.7.2021

Plenarsession nr

562

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

229/3/12

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder fullt ut antagandet av EU-strategin för klimatanpassning som ett avgörande steg i riktning mot målet i den europeiska gröna given om klimatneutralitet och klimatresiliens senast 2050. Kommittén skulle dock ha önskat att de planerade insatsområdena inte bara beskrevs i allmänna ordalag, utan också tydliggjordes med konkreta exempel. Människor måste få en tydligare beskrivning av hur förändringarna kan se ut. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Risken för ekonomiska skador och förluster av liv, på grund av att klimatrelaterade extrema vädereffekter blir allt vanligare och ökar i intensitet, kommer att kvarstå. Lika stor är risken för att både klimatförändringarnas effekter och klimatanpassningsinsatserna kan komma att förvärra de befintliga ojämlikheterna. Anpassning, med rättvisa i centrum, är därför avgörande för att skydda EU-medborgarnas liv, sysselsättning och försörjningsmöjligheter. Det gäller särskilt de mest utsatta, som vanligtvis drabbas hårdare av klimatförändringarna.
  Inom ramen för en rättvis omställning spelar organisationer i det civila samhället en central roll. Framför allt måste arbetsmarknadsparternas deltagande säkerställas för att man med framgång ska kunna genomföra anpassningar inom arbetslivet och upprätthålla anständiga arbetsvillkor genom social dialog och kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

1.2

Inom ramen för en rättvis omställning spelar organisationer i det civila samhället en central roll. Framför allt måste arbetsmarknadsparternas deltagande säkerställas för att man med framgång ska kunna genomföra anpassningar inom arbetslivet och upprätthålla anständiga arbetsvillkor genom social dialog och kollektiva förhandlingar.

| 1.3 | Genomförandet av strategin, liksom den europeiska gröna given, bör ske på ett systematiskt sätt där man strävar efter att samtidigt ta itu med flera mål och främja politiska instrument och tekniska lösningar som kan användas i olika sektorer av ekonomin. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommittén efterlyser särskilt likvärdig betoning på finansiering av begränsning och anpassning. Det är avgörande för all klimatpolitik på alla nivåer att kombinera strategier för begränsning och anpassning. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK ser behovet av särskilda riktlinjer, mål och övervakningsverktyg, riktmärken och indikatorer för anpassning för att sörja för transparens kring resursfördelning, förutse och hantera effekter av klimatförändringarna och bedöma framstegen mot klimatanpassning, samtidigt som man bygger upp lokal, nationell och regional kapacitet för att använda alla dessa verktyg. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK betraktar naturbaserade lösningar, bioekonomi och omställningen till en cirkulär ekonomi som väsentliga klimatanpassningsstrategier, och samtidigt som en möjlighet för EU att återhämta sig på ett miljömässigt och socialt hållbart sätt. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén uppmanar kommissionen att sträva efter en bättre anpassning av klimatanpassningspolitiken till klimaträttvisa i sitt framtida anpassningspolitiska arbete. Kommittén är medveten om att klimatförändringarna kan få skilda sociala, ekonomiska, folkhälsorelaterade och andra negativa konsekvenser för samhället och förespråkar att man utan omsvep tar itu med befintliga orättvisor genom långsiktiga begränsnings- och anpassningsstrategier, så att ingen lämnas i sticket. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | För att stödja företagen i deras egen anpassning och i deras ansträngningar att förse samhället med anpassningslösningar måste EU ytterligare möjliggöra och främja förutsättningar för innovation, investeringar och handel som stärker hållbar utveckling. Klimatanpassning och kostnaderna för den bör således vara en integrerad del av EU:s industristrategi. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK menar att jordbruket, skogsbruket och fisket hör till de mest direkt drabbade näringarna, samtidigt som de kan bidra till anpassningslösningar, koldioxidbindning och livsmedelstrygghet. Omfattande forskning och innovation, men även belöningar för bevisligen skapade koldioxidsänkor, behövs för att stödja dessa sektorer. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | De årliga genomsnittliga ekonomiska förlusterna till följd av klimatrelaterade katastrofer uppgår till hundratals miljarder US-dollar. Även i FN-rapporten ”Human Costs of Disasters” om de mänskliga kostnaderna för katastrofer målas en mörk bild upp: under perioden 2000–2019 inträffade 7 348 stora katastrofer som krävde 1,23 miljoner människoliv och drabbade 4,2 miljarder människor (många fler än en gång), vilket ledde till globala ekonomiska förluster på ca 2,97 biljoner US-dollar. Det finns flera källor till EU-medel för att finansiera anpassningen: budgeten för den europeiska gröna given, den fleråriga budgetramen och NextGenerationEU. EESK efterlyser mer tydlighet om de olika alternativen samt användarvänliga förfaranden för att säkerställa snabb tillgång till finansiering på en praktisk nivå. Dessutom skulle ett avskaffande av subventioner till fossila bränslen och en grön skattereform frigöra betydande resurser från de offentliga budgetarna, åtgärda systeminkonsekvenser och generera nya intäkter för att finansiera klimatanpassning. Kommittén ställer sig kritisk till att man ännu inte har lagt fram någon konkret färdplan för avskaffandet av dessa miljöskadliga subventioner. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK efterlyser också åtgärder som gör kanalisering av investeringar i fossila bränslen till den minst gynnsamma strategin för finansinstitut och skapar ett incitament för att fördela privata finansiella flöden till verksamhet som stöder begränsning av klimatförändringar och klimatanpassning. Detta är viktigt för investeringar både inom och utanför EU; för att unionen ska bli en global förebild inom hållbar finansiering bör kommissionen sätta ribban högt och följa vetenskapliga och teknikneutrala principer, även i EU:s taxonomi. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | I strategin erkänns behovet av ytterligare internationell finansiering för klimatanpassning, även från offentliga källor. EESK uppmanar emellertid kommissionen att klargöra hur den konkret kommer att avlägsna hinder för tillgång till finansiering för de mest utsatta länderna, samhällena och sektorerna globalt och hur den kommer att inbegripa förslag för jämställdhetsintegrering och hantering av ojämlikheter på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EU måste ägna särskild uppmärksamhet åt internationellt samarbete i dess olika former, inbegripet partnerskap för investeringar, handel och innovation, i syfte att stärka anpassningsåtgärderna globalt och särskilt i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Sammantaget ser kommittén strategin som en grund för ett rättsligt bindande initiativ som tvingar medlemsstaterna att utveckla nationella planer och strategier för klimatanpassning. Den europeiska klimatlagen kommer att vara avgörande för att uppnå bindande klimatrelaterad politik. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | De lokala och regionala myndigheterna, i egenskap av verkställande myndigheter för de flesta anpassningsinitiativ, bör få tillräckligt med resurser för att utveckla sin kapacitet på detta område, bland annat när det gäller utformningen av anpassningspolitiken. |
| --- | --- |

1.15

2.   Bakgrund

| 2.1 | Kommissionen antog sin nya EU-strategi för klimatanpassning den 24 februari 2021 (1). I den nya strategin anges hur EU kan anpassa sig till effekterna av klimatförändringarna och bli klimatresilient senast 2050. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Antagandet av EU-strategin för klimatanpassning med dess fyra mål – att göra Europas anpassning smartare, snabbare och mer systematisk och att trappa upp de internationella åtgärderna för klimatanpassning – välkomnas av EESK som ett avgörande steg i denna viktiga riktning för det politiska beslutsfattandet. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Att göra anpassningen smartare syftar i strategin på att förbättra kunskapen och tillgången till data och hantera den osäkerhet som klimatförändringarna medfört, få fram mer och bättre uppgifter om klimatrelaterade risker och förluster och göra Climate-Adapt till den officiella europeiska plattformen för att sprida kunskap om klimatanpassning. Att göra anpassningen mer systematisk handlar om att stödja politisk utveckling på alla förvaltningsnivåer, i samhället och ekonomin och inom alla sektorer genom att förbättra strategier och planer för klimatanpassning, integrera klimatresiliens i den makroekonomiska politiken och främja naturbaserade lösningar för anpassning. Att påskynda anpassning på alla områden går ut på att påskynda utvecklingen och spridningen av anpassningslösningar, minska klimatrelaterade risker, fylla klimatskyddsklyftan och säkerställa tillgången till och hållbarheten hos sötvatten. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | De årliga genomsnittliga ekonomiska förlusterna till följd av klimatrelaterade katastrofer uppgår till hundratals miljarder US-dollar. Rapporter visar (2) att om de nuvarande utsläppskurvorna består väntas delar av södra Europa drabbas av extrema värmehändelser en gång vartannat år och avkastningen av regnbevattnad majs förväntas minska med 50 %. Dessa olika effekter skulle kunna bidra till att skapa ytterligare skillnader – snarare än konvergens – i EU. Covid-19-pandemin har visat att det är ytterst viktigt att förstå och integrera kopplingen mellan miljö- och folkhälsodagordningar i utformningen av politiken, med tanke på att bekämpningen av hoten mot den biologiska mångfalden kan bidra till att minska risken för framtida zoonotiska sjukdomar och pandemier, och att pandemiåterhämtningsåtgärder och klimatanpassningsåtgärder har samma mål: resiliens inför framtiden (3). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESK:s yttrande om strategin syftar till att ge ett civilsamhällesperspektiv på strategins mål och dess grundläggande åtgärder. |
| --- | --- |

2.5

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | EESK betonar att det gemensamma genomförandet av målen för hållbar utveckling, den europeiska gröna given, klimatlagen, klimatpakten samt utvecklingen och genomförandet av planerna för återhämtning och resiliens måste underlättas genom strategier för såväl begränsning av som anpassning till klimatförändringar. EESK stöder helhjärtat kommissionens nya EU-strategi för klimatanpassning, som antogs den 24 februari 2021. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Trots intensiva åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna finns det ett akut och långvarigt behov av anpassning. Risken för ekonomiska skador och förluster av människoliv, på grund av att klimatrelaterade extrema vädereffekter blir allt vanligare och ökar i intensitet, kommer att kvarstå. Lika stor är risken för att både klimateffekter och klimatanpassningsinsatser kan komma att förvärra de befintliga ojämlikheterna. Anpassning kommer att vara avgörande för att skydda EU-medborgarnas mänskliga rättigheter i fråga om säkerhet, anständigt arbete och motståndskraftiga försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK delar kommissionens oro över hälsoriskerna till följd av klimatförändringarna och det därav följande behovet av att bättre kunna förstå dem, genom den europeiska klimatanpassningsplattformen Climate-Adapt. Som både Världshälsoorganisationen (4) och Europeiska miljöbyrån (5) har påpekat finns det dock belägg för miljöföroreningarnas och miljöförstöringens ojämlika effekter på socialt eftersatta samhällen och utsatta grupper. Begreppet miljöorättvisor bör därför inbegripas i unionens politik med tanke på klimatförändringens sociala dimension. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Om rätt åtgärder vidtas kommer anpassningen att gynna alla när det handlar om att undvika förluster på grund av klimatförändringarna, generera ekonomisk nytta, öka den sociala rättvisan och förbättra miljösäkerheten. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Genomförandet av den nya EU-strategin för klimatanpassning, såväl som av den gröna given, bör ske på ett systematiskt sätt där man strävar efter att ta itu med flera mål och främja politiska instrument och tekniska lösningar som kan användas i olika sektorer av ekonomin. En övergripande systemanalysmetod och relevanta verktyg för dess genomförande behövs således för att säkerställa att flera mål fullföljs samtidigt. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK ser behovet av särskilda riktlinjer, mål och övervakningsverktyg, riktmärken och indikatorer för anpassning för att förutse och hantera klimatpåverkan och bedöma framstegen mot klimatanpassning. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén noterar att naturbaserade lösningar, bioekonomin och omställningen till en cirkulär ekonomi är väsentliga klimatanpassningsstrategier och hänvisar till sina tidigare yttranden om bioekonomin (6) och den cirkulära ekonomin (7). Dessutom är hållbara skogs-, mark- och vattenförvaltningsmetoder bra för både anpassning och begränsning, och lägger även grunden för en klimatresilient, klimatneutral och hållbar produktion av livsmedel och biomassa. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK efterlyser en likvärdig betoning på finansiering av begränsning och anpassning. Det är av avgörande betydelse för all klimatpolitik på alla nivåer att man kombinerar begränsnings- och anpassningsstrategier, och EESK efterlyser ytterligare åtgärder för att se till att denna princip upprätthålls, med tanke på att begränsningar fungerar som ett skydd mot en fördjupning av klimatkrisen för kommande generationer, medan anpassningar skyddar nuvarande och kommande generationer mot de extrema väderhändelser som orsakas av redan befintliga klimatförändringar. EU:s klimatspårningsmetod i unionens budget bör ändras så att anpassnings- och begränsningsutgifter tydligt hålls isär. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EU:s medlemsstater bör t.ex. informera de myndigheter som har ansvar för att se över de nationella energi- och klimatplanerna om att strategierna för anpassning och begränsning bör ges samma tonvikt på grund av EU:s stärkta klimatambition och effekterna av covid-19. Städer och kommuner bör också engageras och stödjas, eventuellt genom borgmästaravtalet, för att integrera anpassningar i sina begränsningsplaner och skapa synergieffekter. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Kommittén är övertygad om behovet av en strategi för alla berörda parter för gemensam utformning och utveckling av relevanta anpassningsvägar. Dessa planer bör skapas gemensamt och integreras med relevanta begränsningsvägar, eftersom begränsning och anpassning hänger ihop och påverkar varandra. Kapacitetsuppbyggnad och information till allmänheten för att stödja anpassningsverksamhet bör övervägas för alla relevanta berörda parter, inklusive ungdomar. För ungdomar, särskilt barn, kommer en bättre anpassning mellan utbildningssystemet och sysselsättningsbehoven under den pågående ”fjärde industriella revolutionen” att bli avgörande. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Med hänsyn till ekonomiska och miljömässiga aspekter är det viktigt att mildra de eventuella negativa sociala effekterna av anpassningspolitiken för att säkerställa ett brett stöd för genomförandet av strategin. EESK efterlyser särskilda kompletterande åtgärder för utsatta grupper av berörda parter, med ett särskilt fokus på kön, ålder och minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESK noterar att innovation och genomförande av anpassning kräver tålmodig, långsiktig och strategisk finansiering, och att staten har en viktig entreprenörsroll när det gäller att stå för detta tålamod. Kostnaderna för EU:s politik för minskade koldioxidutsläpp måste minimeras och delas mellan olika sektorer för att se till att låginkomsttagare och utsatta samhällen inte bär en oproportionerlig del av den ekonomiska bördan. En rapport från FN:s nätverk för lösningar för hållbar utveckling (SDSN) i Europa (8) visar att lämpliga motåtgärder bör vidtas för att undvika ökad ojämlikhet och säkerställa ett bredare stöd för omställningen till hållbarhet. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Det finns flera EU-fonder för finansiering av anpassning. EESK efterlyser mer tydlighet angående de olika alternativen samt användarvänliga förfaranden för att säkerställa snabb tillgång till finansiering för aktörer i praktiken. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Utvecklingen och användningen av finansiella verktyg för anpassningspolitiken (subventioner, kreditswappar, anpassningsobligationer, minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse/ Redd osv.) bör stärkas ytterligare. För att öka strategins globala ambition måste man diskutera och uppmuntra användningen av nya potentiella instrument, såsom ”debt-for-climate swaps” för att säkerställa finansiella flöden för länder där det behövs omedelbara åtgärder. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK betonar också vikten av att integrera risker och djupa osäkerheter (när sannolikheten för händelserna inte är känd) avseende klimatkatastrofer i modellerna och verktygen som används för att utforma makroekonomisk politik. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Strategin bör följas av en plan som kan tydliggöra färdplanen inför dess genomförande på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, inbegripet hur man kan stödja olika sektorer av ekonomin och samhället när det handlar om att förstå och hantera klimatrisker, med särskild uppmärksamhet på de mest utsatta sektorerna och samhällena. |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | Samordning av anpassningsåtgärder med covid-19-återhämtningsprogrammen är avgörande under och efter pandemin. |
| --- | --- |

3.17

4.   Särskilda kommentarer

Åtgärder på EU-nivå

| 4.1 | EESK uppmanar kommissionen att sträva efter bättre anpassning av klimatanpassningspolitiken till klimaträttvisa. I hanteringen av klimatförändringarna får ingen lämnas i sticket och man måste först tillgodose behoven för de mest utsatta, som ofta är de minst förberedda och i många fall de minst ansvariga för det rådande klimatläget. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Inom Europa kommer klimatförändringarnas effekter att drabba geografiska regioner på olika sätt. Politiska åtgärder och klimatanpassningsinsatser måste därför beakta dessa skillnader och de olika regionernas särdrag. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Det är viktigt att upprätta lokala sårbarhetsindex för att styra anpassningsstrategierna. Indexen bör utvecklas med inriktning på tre aspekter: geografisk eller regional sårbarhet, sektoriell eller ekonomisk sårbarhet samt social sårbarhet. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Den befintliga strukturen för anpassningsprojekt fokuserar ofta på klimatförändringarnas effekter snarare än på de grundläggande orsakerna till sårbarheten. EESK efterlyser därför djup integration och integrering av klimatanpassningsplaneringen i all relevant EU-politik samt i alla relevanta EU-strategier och EU-åtgärder. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Först och främst är det viktigt att stärka humankapitalet, dvs. underlätta skapandet av tekniska och sociala innovationer och tillhandahålla kunskap och verktyg till EU-medborgarna, så att de kan förbereda sig tillräckligt för de framtida klimatutmaningarna. Särskild uppmärksamhet bör ägnas utbildning och färdigheter hos underrepresenterade och marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Det är också viktigt att ge företagen verktyg och stöd så att de kan bedöma och hantera klimatförändringarnas effekter. Alla branscher berörs antingen direkt eller indirekt av klimateffekterna. Klimatanpassningen och kostnaderna för den bör således vara en integrerad del av EU:s industristrategi och även beaktas inom ramen för statligt stöd. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Jordbruket, skogsbruket och fisket hör till de mest direkt drabbade näringarna, samtidigt som de kan bidra till anpassningslösningar, koldioxidbindning och livsmedelstrygghet. Omfattande forskning och innovation, men även belöningar för bevisligen skapade koldioxidsänkor, behövs för att stödja dessa sektorer. EESK uppmärksammar dessutom det akuta behovet av att ta itu med klimatrelaterade förändringar i haven genom flexibla, anpassningsbara och snabba fiskeriförvaltningsbeslut i syfte att säkerställa långsiktig hållbarhet för en koldioxidsnål produktion av animaliskt protein i Europa. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Digitalisering ger många möjligheter till klimatanpassning, t.ex. vid övervakning, modellering, produktion och kommunikation, och bör utnyttjas fullt ut. Lämpliga åtgärder behövs också för att säkerställa klimatresiliensen för EU:s kritiska infrastruktur, t.ex. energi, transport och digitala nätverk och system. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Naturbaserade lösningar kommer att hjälpa EU att anpassa sig till den nya klimatverkligheten och minimera de potentiellt förödande effekterna av klimatförändringarna. De är ett sätt för EU att återhämta sig på ett miljövänligt och socialt hållbart sätt. EESK efterlyser vaksamhet för att säkerställa att lokala samhällen verkligen använder och utformar dem. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Utfasning av fossila bränslen och investeringar i klimatanpassningsåtgärder bör gå hand i hand. Kommittén anser därför att EU-taxonomin för hållbar finansiering är ett viktigt verktyg som gör det möjligt för unionen att bli mer ambitiös när det gäller anpassning till klimatförändringarna. Dessutom skulle en anpassning av miljöbeskattningen och en skatteväxling från arbete till användning av naturresurser både kunna åtgärda systeminkonsekvenser och generera nya intäkter för att finansiera anpassningen samt påskynda avvecklingen av miljöskadlig verksamhet. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESK noterar den första uppsättningen tekniska kriterier för att avgöra vilka verksamheter som bidrar väsentligt till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna (9). Kommittén efterlyser vetenskapliga och teknikneutrala taxonomikriterier som gör kanalisering av investeringar till industrin för fossila bränslen till den minst gynnsamma strategin för finansinstitut och som skapar ett incitament för att fördela privata finansiella flöden till verksamhet som stöder åtgärder för begränsning och anpassning av klimatförändringar. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Sammantaget ser kommittén strategin som en grund för ett rättsligt bindande initiativ som tvingar medlemsstaterna att utveckla nationella planer och strategier för klimatanpassning. |
| --- | --- |

4.12

Åtgärder på nationell och subnationell nivå

| 4.13 | Först och främst måste trögheten på nationell nivå övervinnas med hjälp av starkt politiskt ledarskap och ansvar samt aktivt deltagande från det civila samhällets sida. För att detta ska kunna ske bör medlemsstaterna uppmuntras att ge hög prioritet åt den europeiska gröna given i allmänhet och klimatanpassning i synnerhet när de fastställer sina långsiktiga politiska mål – till 2050 och därefter. Dessutom behövs uttryckliga utgiftsmål för anpassningen och transparens för att undvika att anpassningen marginaliseras. Medlemsstaternas klimatspårningsmetod bör ändras så att anpassnings- och begränsningsutgifter tydligt hålls isär. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Kommittén anser att det är avgörande för alla samhällsmedborgare att se och uppleva hur anpassningsåtgärder hjälper dem att förbättra sina specifika levnadsvillkor och möta framtida risker. Nationella anpassningsstrategier måste därför inbegripa ett starkt stöd från det sociala trygghetssystemet för att hantera den kommande omställningen. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Det behövs ett starkt fokus på genomförandet av modern innovations- och företagspolitik inriktad på grönare och mer resilienta produktionssystem och aktiv arbetsmarknadspolitik som fokuserar på skapande av nya arbetstillfällen, ny kompetens, omskolning och utbildning för arbetstagare för att få till stånd en lämplig anpassning på nationell nivå. Strategin bör aktivt engagera arbetstagarna att vara med och utforma kapacitetsuppbyggnadsprogram. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Nya investeringar i offentliga tjänster och infrastruktur är nödvändiga för att säkerställa klimatresilienta vatten-, energi- och transportsystem samt digitala system. Korrekt planering av markanvändning är också avgörande, eftersom det lägger grunden för en minskad sårbarhet för extrema väderförhållanden hos byggnader. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Rättviserelaterade överväganden bör göras när det gäller miljöbeskattning och andra ekonomiska mekanismer för miljöförvaltning, vilket skulle stödja incitament för begränsning av klimatförändringarna, tillhandahålla intäkter för att stödja anpassningsinsatser och mildra de regressiva effekterna av denna politik på oproportionerligt drabbade grupper av berörda parter. Även det många gånger utlovade avskaffandet av subventioner till fossila bränslen kommer att frigöra betydande resurser från de offentliga budgetarna, vilka i sin tur skulle kunna användas för klimatanpassning. Kommittén ställer sig kritisk till att man ännu inte har lagt fram någon tidsplan för avskaffandet av skadliga subventioner, trots att det har diskuterats i mer än 30 år. |
| --- | --- |

4.17

Internationellt samarbete och en starkare roll för EU globalt

| 4.18 | EESK stöder behovet av att ”[ö]ka de internationella insatserna för klimatresiliens”, som kommissionen uttrycker det, eftersom vi instämmer i kommissionens uttalande att ”[v]år ambition i fråga om klimatanpassning måste överensstämma med vårt globala ledarskap inom begränsning av klimatförändringar”. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | EESK betonar att de minst utvecklade länderna och de små ö-staterna under utveckling utanför EU drabbas hårdast av klimatförändringarnas effekter, samt att de är mer utsatta för ekonomiska chocker, ojämlikheter och covid-19-hälsokrisen. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | I linje med partnerskapsstrategin mellan Afrika och EU förordar kommittén att man ska samarbeta med de mest hotade länderna i Afrika. Program såsom borgmästaravtalet för Afrika söder om Sahara, som gör det möjligt för lokala och nationella aktörer att samarbeta om begränsnings- och anpassningsplaner, bör få ytterligare stöd. Kommissionen noterar att Världsbanken har påpekat att klimatförändringarna bara i Afrika söder om Sahara kan leda till att upp till 70 miljoner människor tvingas migrera fram till 2050, med avsevärda sociala, ekonomiska och miljörelaterade effekter som följd. Formatet för det östliga partnerskapet skulle utgöra en annan plattform för gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | I strategin erkänns behovet av ytterligare internationell finansiering för klimatanpassning, även från offentliga källor, och man kommer att sträva efter att öka finansieringen för klimatanpassning genom EU:s instrument för yttre åtgärder. EESK uppmanar emellertid kommissionen att klargöra hur den konkret kommer att avlägsna hinder för tillgång till finansiering för de mest utsatta länderna, samhällena och sektorerna globalt och hur den kommer att inbegripa förslag för jämställdhetsintegrering och hantering av ojämlikheter. Bidragsbaserad finansiering för anpassning bör vara a och o här. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Det är viktigt att göra nödvändiga resurser tillgängliga för forskning och för att omsätta forskningsresultat i praktiken. I detta avseende bör man ägna särskild uppmärksamhet åt länderna på södra halvklotet, som genomför många lovande projekt för att bekämpa effekterna av klimatförändringar. Det är viktigt att säkerställa nödvändigt ekonomiskt och logistiskt stöd för dessa projekt. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | För att få privatfinansiering att gå till klimatåtgärder bör särskild tonvikt läggas på att avskräcka privata finansinstitut från att finansiera skadlig verksamhet utanför EU:s gränser och att omdirigera dessa ekonomiska resurser till anpassningsverksamhet. EU måste delta aktivt i internationellt samarbete för att ta fram en gemensam taxonomi och stärka sin roll som normgivare för ambitionen om hållbar finansiering. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | EESK anser att EU bör ta stark ställning för anpassningsfinansiering under förhandlingarna för att stödja uppbyggnaden av resiliens som svar på globala kriser. EU bör stödja en balans på 50 % när det gäller begränsnings- och anpassningsfinansiering. Detta måste göras samtidigt som man fokuserar på årets COP 26. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | Handlingsplanen för anpassning i EIB-gruppens nya färdplan för klimatet måste särskilt inriktas på att främja investeringar i anpassning i utvecklingsländer utan att förvärra skuldsårbarheten. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Klimatanpassning är också angeläget i samband med handel och utländska direktinvesteringar. Klimatförändringar påverkar t.ex. globala försörjningskedjor, tillgång till utländska råvaror och logistiken. Trots riskerna ger klimatförändringarna EU:s företag möjligheter att tillhandahålla anpassningslösningar för globala marknader. En hantering av riskerna och ett utnyttjande av möjligheterna måste beaktas och underlättas av EU:s handelspolitik. Handel bör också ingå i partnerskap med utvecklingsländer för att förbättra deras anpassningsmöjligheter. |
| --- | --- |

4.26

| 4.27 | Kommittén konstaterar att den globala politiska dynamiken i nuläget saknar motstycke. Europas ledande roll är oomtvistad: den europeiska gröna given var det första politiska åtagande som tillkännagavs med rätt nivå av ambition och riktning. President Joe Bidens klimattoppmöte (10) i april 2021 var en anmärkningsvärd framgång och utgör en vändpunkt. Världens största ekonomier – Förenta staterna, Kina, Europeiska unionen, Japan, Förenade kungariket, Indien, Kanada, Korea och Brasilien – sluter äntligen upp kring målet om en djupgående utfasning av fossila bränslen. EESK konstaterar att EU måste bygga vidare på denna dynamik och öka de globala insatserna för att främja ambitioner för begränsning av och anpassning till klimatförändringar som är i linje med Parisavtalet. |
| --- | --- |

4.27

Det civila samhällets aktörer och deras roll

| 4.28 | Ett framgångsrikt genomförande av anpassning är omöjligt utan aktivt stöd från det civila samhällets aktörer. |
| --- | --- |

4.28

| 4.29 | Anpassningsvägarna bör därför utvecklas gemensamt med alla relevanta berörda parter: beslutsfattare, arbetsgivare och arbetstagare, icke-statliga organisationer, finanssektorn, forskare och teknikutvecklare. Det civila samhället, på nationell, regional och, viktigast av allt – med tanke på anpassningspolitikens lokala karaktär – lokal nivå, bör involveras i alla stadier av planering och genomförande. |
| --- | --- |

4.29

| 4.30 | Strategin bör också främja och övervaka arbetsmarknadsparternas deltagande i olika sektorer på europeisk nivå och i alla medlemsstater, och säkerställa en stark social tvåparts- och trepartsdialog samt främja kollektiva förhandlingar där så är lämpligt. |
| --- | --- |

4.30

| 4.31 | Verktyg för de berörda parternas deltagande bör utvecklas, inrättas och användas, även de som underlättas av medborgarforskning. |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | EESK noterar att det finns ett behov av att öronmärka betydande ekonomiska resurser som utformats för att ta dessa verktyg i bruk, vilket kräver vetenskaplig utformning av verktygen och investeringar i kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

4.32

| 4.33 | Det civila samhällets organisationer spelar också en viktig roll för att höja medvetenheten, bl.a. om konsumtionsvanor, energi- och transportanvändning och naturvård. De spelar en viktig roll för att mobilisera samhället, förmedla klimatskyddsbudskapet till människor och förse allmänheten med information till stöd för beslut om vad som kan göras för att bekämpa och anpassa sig till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

4.33

| 4.34 | Det är i första hand det civila samhällets aktörer som genomför anpassningsåtgärderna i praktiken. Det genomförs t.ex. redan många anpassningsåtgärder av företag som behöver föregripa förändringar, t.ex. i produktefterfrågan, investerings- och produktionsförhållanden och försäkringsberättigande. Företag utvecklar och förser även samhället med anpassningslösningar. Detta måste stödjas genom att man möjliggör och uppmuntrar förutsättningar för innovation, investeringar och handel. |
| --- | --- |

4.34

| 4.35 | Arbetsgivare och arbetstagare är bäst lämpade att identifiera de utmaningar och risker som klimatförändringarna medför för deras arbetsplatser, såsom exponering för höga temperaturer, naturlig ultraviolett strålning och andra hälso- och säkerhetsrisker som klimatförändringarna medför. De bör delta i utformningen och genomförandet av anpassningsstrategier på alla nivåer, med särskild tonvikt på arbetsvillkor. |
| --- | --- |

4.35

| 4.36 | Konsumtionen av material, produkter och tjänster har en direkt inverkan på omfattningen av utvinning av naturresurser och utsläppsnivåer, med betydande konsekvenser för andra planetariska begränsningar. Konsumenternas beteende kan påverka utsläpp och resursanvändning både direkt och indirekt, och därmed även klimatförändringarnas omfattning. |
| --- | --- |

4.36

| 4.37 | EESK konstaterar emellertid att ett aktivt engagemang från konsumenternas sida inte är någon patentlösning, lika lite som någon enskild partner engagemang. Begränsning av och anpassning till klimatförändringar kräver medvetenhet och engagemang från alla i samhället, med uppbackning av regeringar och andra beslutsfattare. Djärva politiska åtgärder och en snabb grön omställning kommer framför allt att vara de viktigaste drivkrafterna för hållbar utveckling, och kommer i synnerhet att bli avgörande för om åtgärderna för begränsning av och anpassning till klimatförändringar ska lyckas. |
| --- | --- |

4.37

Bryssel den 7 juli 2021.

Christa SCHWENG

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN

1

(2)  https://www.eea.europa.eu//publications/climate-change-impacts-and-vulnerability-2016

2

(3)  https://covid19commission.org/enhancing-global-cooperation

3

(4)  WHO Europe, 2019, Environmental health inequalities resource package, WHO:s regionkontor för Europa, Köpenhamn.

4

(5)  Europeiska miljöbyråns rapport nr 21/2019.

5

(6)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 45, EUT C 240, 16.7.2019, s. 37, EUT C 47, 11.2.2020, s. 58, EUT C 110, 22.3.2019, s. 9.

6

(7)  EUT C 264, 20.7.2016, s. 98, EUT C 230, 14.7.2015, s. 99, EUT C 14, 15.1.2020, s. 29, EUT C 367, 10.10.2018, s. 97, EUT C 345, 13.10.2017, s. 102.

7

(8)  https://www.unsdsn.org/the-future-europe-wants-a-green-and-digital-job-based-and-inclusive-recovery-from-covid-19-pandemic

8

(9)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/ALL/?uri=COM:2021:188:FIN

9

(10)  Förenta staternas president Joe Biden och klimatsändebudet John Kerry samlade världsledare för länder som står för 82 % av världens koldioxidutsläpp, rymmer 73 % av världens befolkning och står för 86 % av den globala ekonomiska produktionen kring ett åtagande om djärva klimatåtgärder. Källa: https://ourworldindata.org/co2-emissions

10

Källa:

---