# Official Journal C 165/2009

| | ISSN 1725-2423
  doi:10.3000/17252423.C_2009.165.eng |
| --- | --- |
| Official Journal
  of the European Union | C 165 |
| | |
| English edition | Information and Notices | Volume 5217 July 2009 |

ISSN 1725-2423

doi:10.3000/17252423.C_2009.165.eng

Official Journal

of the European Union

C 165

English edition

Information and Notices

Volume 5217 July 2009

---

| Notice No | Contents | page |
| --- | --- | --- |
| | II   Information |
| | INFORMATION FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES |
| | Commission |
| 2009/C 165/01 | Authorisation for State aid pursuant to Articles 87 and 88 of the EC Treaty — Cases where the Commission raises no objections (
  1
  ) | 1 |
| 2009/C 165/02 | Non-opposition to a notified concentration (Case COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG) (
  1
  ) | 3 |

Notice No

Contents

page

II   Information

INFORMATION FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES

Commission

2009/C 165/01

Authorisation for State aid pursuant to Articles 87 and 88 of the EC Treaty — Cases where the Commission raises no objections (
  1
  )

1

1

2009/C 165/02

Non-opposition to a notified concentration (Case COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG) (
  1
  )

1

3

| | IV   Notices |
| --- | --- |
| | NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES |
| | Commission |
| 2009/C 165/03 | Euro exchange rates | 4 |
| 2009/C 165/04 | Final report of the Hearing Officer in Case COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream (Clearing and Settlement) (Pursuant to Article 15 of Commission Decision 2001/462/EC, ECSC of 23 May 2001 on the terms of reference of Hearing Officers in certain competition proceedings — OJ L 162, 19.6.2001, p. 21) | 5 |
| 2009/C 165/05 | Summary of Commission Decision of 2 June 2004 relating to a proceeding under Article 82 of the EC Treaty (Case COMP/38.096 — Clearstream (Clearing and Settlement)) (notified under document number C(2004) 1958) | 7 |

IV   Notices

NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES

Commission

2009/C 165/03

Euro exchange rates

4

2009/C 165/04

Final report of the Hearing Officer in Case COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream (Clearing and Settlement) (Pursuant to Article 15 of Commission Decision 2001/462/EC, ECSC of 23 May 2001 on the terms of reference of Hearing Officers in certain competition proceedings — OJ L 162, 19.6.2001, p. 21)

(Pursuant to Article 15 of Commission Decision 2001/462/EC, ECSC of 23 May 2001 on the terms of reference of Hearing Officers in certain competition proceedings — OJ L 162, 19.6.2001, p. 21)

5

2009/C 165/05

Summary of Commission Decision of 2 June 2004 relating to a proceeding under Article 82 of the EC Treaty (Case COMP/38.096 — Clearstream (Clearing and Settlement)) (notified under document number C(2004) 1958)

(notified under document number C(2004) 1958)

7

| | V   Announcements |
| --- | --- |
| | PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF THE COMPETITION POLICY |
| | Commission |
| 2009/C 165/06 | State aid — Hungary — State aid C 14/09 (ex NN 17/09) — Potential aid to Péti Nitrogénművek — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (
  1
  ) | 12 |

V   Announcements

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF THE COMPETITION POLICY

Commission

2009/C 165/06

State aid — Hungary — State aid C 14/09 (ex NN 17/09) — Potential aid to Péti Nitrogénművek — Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty (
  1
  )

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text with EEA relevance |

---

(1)   Text with EEA relevance

1

| EN | |
| --- | --- |

EN

---

II Information

INFORMATION FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES

Commission

| 17.7.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 165/1

---

Authorisation for State aid pursuant to Articles 87 and 88 of the EC Treaty

Cases where the Commission raises no objections

(Text with EEA relevance)

2009/C 165/01

| Date of adoption of the decision | 8.6.2009 |
| --- | --- |
| Reference number of State Aid | N 617/08 |
| Member State | Denmark |
| Region | — |
| Title (and/or name of the beneficiary) | Technology Transfer Institutes |
| Legal basis | Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008 |
| Type of measure | Aid scheme |
| Objective | Research and development |
| Form of aid | Direct grant |
| Budget | Annual budget: DKK 130 million; Overall budget: DKK 780 million |
| Intensity | 50 % |
| Duration (period) | 1.1.2009-31.12.2014 |
| Economic sectors | All sectors |
| Name and address of the granting authority | — |
| Other information | Measure does not constitute aid |

Date of adoption of the decision

8.6.2009

Reference number of State Aid

N 617/08

Member State

Denmark

Region

—

Title (and/or name of the beneficiary)

Technology Transfer Institutes

Legal basis

Lovbekendtgørelse nr. 835 af 13. august 2008

Type of measure

Aid scheme

Objective

Research and development

Form of aid

Direct grant

Budget

Annual budget: DKK 130 million; Overall budget: DKK 780 million

Intensity

50 %

Duration (period)

1.1.2009-31.12.2014

Economic sectors

All sectors

Name and address of the granting authority

—

Other information

Measure does not constitute aid

The authentic text(s) of the decision, from which all confidential information has been removed, can be found at:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

| Date of adoption of the decision | 6.7.2009 |
| --- | --- |
| Reference number of State Aid | N 53/09 |
| Member State | Spain |
| Region | — |
| Title (and/or name of the beneficiary) | Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector |
| Legal basis | Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial. |
| Type of measure | Aid scheme |
| Objective | Employment |
| Form of aid | Reduction of social security contributions |
| Budget | Overall budget: EUR 0,13 million |
| Intensity | — |
| Duration (period) | until 1.6.2011 |
| Economic sectors | Manufacturing industry |
| Name and address of the granting authority | Servicio Público de Empleo Estatal |
| Other information | — |

Date of adoption of the decision

6.7.2009

Reference number of State Aid

N 53/09

Member State

Spain

Region

—

Title (and/or name of the beneficiary)

Incentivos para la contratación de trabajadores excendentes del sector

Legal basis

Proyecto de Real Decreto por el que se establecen medidas para facilitar la adaptación laboral del sector del juguete a los cambios estructurales en el comercio mundial.

Type of measure

Aid scheme

Objective

Employment

Form of aid

Reduction of social security contributions

Budget

Overall budget: EUR 0,13 million

Intensity

—

Duration (period)

until 1.6.2011

Economic sectors

Manufacturing industry

Name and address of the granting authority

Servicio Público de Empleo Estatal

Other information

—

The authentic text(s) of the decision, from which all confidential information has been removed, can be found at:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/index.htm

---

| 17.7.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 165/3 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 165/3

---

Non-opposition to a notified concentration

(Case COMP/M.5513 — KMG/CNPC/MMG)

(Text with EEA relevance)

2009/C 165/02

On 9 July 2009, the Commission decided not to oppose the above notified concentration and to declare it compatible with the common market. This decision is based on Article 6(1)(b) of Council Regulation (EC) No 139/2004. The full text of the decision is available only in English and will be made public after it is cleared of any business secrets it may contain. It will be available:

| — | in the merger section of the Competition website of the Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). This website provides various facilities to help locate individual merger decisions, including company, case number, date and sectoral indexes, |
| --- | --- |

—

in the merger section of the Competition website of the Commission (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). This website provides various facilities to help locate individual merger decisions, including company, case number, date and sectoral indexes,

| — | in electronic form on the EUR-Lex website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) under document number 32009M5513. EUR-Lex is the on-line access to the European law. |
| --- | --- |

—

in electronic form on the EUR-Lex website (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) under document number 32009M5513. EUR-Lex is the on-line access to the European law.

---

IV Notices

NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES

Commission

| 17.7.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 165/4 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 165/4

---

Euro exchange rates (1)

16 July 2009

2009/C 165/03

1 euro =

| | Currency | Exchange rate |
| --- | --- | --- |
| USD | US dollar | 1,4130 |
| JPY | Japanese yen | 132,63 |
| DKK | Danish krone | 7,4456 |
| GBP | Pound sterling | 0,85910 |
| SEK | Swedish krona | 11,0135 |
| CHF | Swiss franc | 1,5154 |
| ISK | Iceland króna | |
| NOK | Norwegian krone | 9,0015 |
| BGN | Bulgarian lev | 1,9558 |
| CZK | Czech koruna | 25,861 |
| EEK | Estonian kroon | 15,6466 |
| HUF | Hungarian forint | 272,82 |
| LTL | Lithuanian litas | 3,4528 |
| LVL | Latvian lats | 0,7005 |
| PLN | Polish zloty | 4,2900 |
| RON | Romanian leu | 4,2313 |
| TRY | Turkish lira | 2,1570 |
| AUD | Australian dollar | 1,7582 |
| CAD | Canadian dollar | 1,5787 |
| HKD | Hong Kong dollar | 10,9512 |
| NZD | New Zealand dollar | 2,1852 |
| SGD | Singapore dollar | 2,0501 |
| KRW | South Korean won | 1 795,45 |
| ZAR | South African rand | 11,4575 |
| CNY | Chinese yuan renminbi | 9,6526 |
| HRK | Croatian kuna | 7,3270 |
| IDR | Indonesian rupiah | 14 305,53 |
| MYR | Malaysian ringgit | 5,0465 |
| PHP | Philippine peso | 67,739 |
| RUB | Russian rouble | 44,9351 |
| THB | Thai baht | 48,130 |
| BRL | Brazilian real | 2,7279 |
| MXN | Mexican peso | 19,1829 |
| INR | Indian rupee | 68,7710 |

Currency

Exchange rate

USD

US dollar

1,4130

JPY

Japanese yen

132,63

DKK

Danish krone

7,4456

GBP

Pound sterling

0,85910

SEK

Swedish krona

11,0135

CHF

Swiss franc

1,5154

ISK

Iceland króna

NOK

Norwegian krone

9,0015

BGN

Bulgarian lev

1,9558

CZK

Czech koruna

25,861

EEK

Estonian kroon

15,6466

HUF

Hungarian forint

272,82

LTL

Lithuanian litas

3,4528

LVL

Latvian lats

0,7005

PLN

Polish zloty

4,2900

RON

Romanian leu

4,2313

TRY

Turkish lira

2,1570

AUD

Australian dollar

1,7582

CAD

Canadian dollar

1,5787

HKD

Hong Kong dollar

10,9512

NZD

New Zealand dollar

2,1852

SGD

Singapore dollar

2,0501

KRW

South Korean won

1 795,45

ZAR

South African rand

11,4575

CNY

Chinese yuan renminbi

9,6526

HRK

Croatian kuna

7,3270

IDR

Indonesian rupiah

14 305,53

MYR

Malaysian ringgit

5,0465

PHP

Philippine peso

67,739

RUB

Russian rouble

44,9351

THB

Thai baht

48,130

BRL

Brazilian real

2,7279

MXN

Mexican peso

19,1829

INR

Indian rupee

68,7710

---

(1)  Source: reference exchange rate published by the ECB.

---

| 17.7.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 165/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 165/5

---

Final report of the Hearing Officer in Case COMP/38.096/D1 — PO/Clearstream

(Clearing and Settlement)

(Pursuant to Article 15 of Commission Decision 2001/462/EC, ECSC of 23 May 2001 on the terms of reference of Hearing Officers in certain competition proceedings — OJ L 162, 19.6.2001, p. 21)

2009/C 165/04

The draft decision in this case gives rise to the following observations:

The Statement of Objections was sent to Clearstream International SA (‘CI’) in Luxembourg and Clearstream Banking AG (‘CBF’) in Frankfurt on 28 March 2003. It was received by the parties on 31 March 2003.

On 9 April 2003 the parties requested access to the file. Access was provided on 14 April 2003. There, due to an administrative error, the parties were provided with access to one document classified as confidential. The document in question was an internal memorandum of Euroclear Bank S.A./N.V. (‘EB’) which sets out the objectives and strategy that EB intended to adopt at a meeting. EB was informed of this error prior to the oral hearing. Contrary to the assessment of the relevant Commission services, the parties considered that the document declared confidential contained exonerating evidence which should be used in their favour in the Commission’s final decision. I took the view that the document in question did not contain exculpatory information which would have to be made available to the parties or which would have to be used in the Commission’s final decision.

The parties were given two months to reply to the Statement of Objections.

By letter of 30 May 2003 the parties’ legal representatives responded to the Statement of Objections. The reply was received on 3 June 2003.

The parties requested an oral hearing, which took place on 24 July 2003.

By e-mail of 8 April 2003 EB, requested the permission to participate in the oral hearing and asked for a non-confidential version of the Statement of Objections. Both requests were accepted and EB was provided with a non-confidential version of the Statement of Objections on 2 May 2003. On 13 June 2003 EB submitted its comments. EB was afforded the opportunity to review the Statement of Objections prior to its disclosure to other parties than Clearstream, as it could possibly contain confidential information relating to EB.

Subsequent to the oral hearing, the relevant Commission services further investigated the case, sending Article 11 letters to the parties on 25 July 2003 and to EB on 29 July 2003. The replies, which were obtained on 1 September (parties) and 28 October 2003 (EB) were placed on the file.

On 25 August 2003 the parties requested additional access to the file. Their request related to two replies of 367 pages that Euroclear had submitted in response to the Commission’s Article 11 letters. The relevant Commission services replied on 6 October 2003, granting access to 141 pages of the requested documents. It was explained that the remaining pages contained agreements between Euroclear and its customers or suppliers which presented business secrets. For the latter agreements, the relevant Commission services provided short explanations of the respective subject matters. The parties did not raise objections before the Hearing Officer in this respect.

Further access to the file was taken on 3 November 2003. As promised in the reply of the relevant Commission services of 6 October 2003, access was granted to additional documents that had been placed on the file subsequent to 14 April 2003.

On 3 November 2003, a meeting between the relevant Commission services and the parties was held. The parties expressed their views on how their newly provided material should be interpreted. The relevant Commission services explained how they intended to make use of the information that they had obtained after the oral hearing. In that respect, the relevant Commission services also sent a letter to the parties on 17 November 2003, which explained the interpretation of the additionally obtained information the Commission intended to adopt in its final decision. The parties were afforded the opportunity to comment on this letter until 1 December 2003.

Following the oral hearing, the objections addressed to the parties were maintained. However, the Commission dispensed with its intention to fine the parties.

In the light of the above, I consider that the rights to be heard of the parties and third parties have been respected in the present case. The draft decision deals only with objections in respect of which the parties have been afforded the opportunity of making known their views.

Brussels, 5, May 2004.

Karen WILLIAMS

---

| 17.7.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 165/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 165/7

---

Summary of Commission Decision

of 2 June 2004

relating to a proceeding under Article 82 of the EC Treaty

(Case COMP/38.096 — Clearstream (Clearing and Settlement))

(notified under document number C(2004) 1958)

(Only the German text is authentic)

2009/C 165/05

On 2 June 2004, the Commission adopted a decision relating to a proceeding under Article 82 of the EC Treaty. In accordance with the provisions of Article 30 of Council Regulation (EC) No 1/2003
   (1)
  , the Commission herewith publishes the names of the parties and the main content of the decision, including any penalties imposed, having regard to the legitimate interest of undertakings in the protection of their business interests. A non-confidential version of the full text of the decision can be found in the authentic languages of the case and in the Commission's working languages at DG COMP website at:

http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

INTRODUCTION

| 1. | The present text is a summary of the Commission Decision of 2 June 2004 in the above-mentioned case. The decision finds that Clearstream Banking AG, also called Clearstream Banking Frankfurt (CBF) and its parent company Clearstream International (CI), jointly referred to as ‘Clearstream’, have infringed Article 82 of the Treaty. The case concerns a refusal by Clearstream to supply certain securities clearing and settlement services to Euroclear Bank SA (EB), and the application of discriminatory pricing to the detriment of EB. |
| --- | --- |

1.

The present text is a summary of the Commission Decision of 2 June 2004 in the above-mentioned case. The decision finds that Clearstream Banking AG, also called Clearstream Banking Frankfurt (CBF) and its parent company Clearstream International (CI), jointly referred to as ‘Clearstream’, have infringed Article 82 of the Treaty. The case concerns a refusal by Clearstream to supply certain securities clearing and settlement services to Euroclear Bank SA (EB), and the application of discriminatory pricing to the detriment of EB.

| 2. | This procedure emanated from an ex-officio enquiry aimed at examining if the Community’s competition policy is being correctly implemented in the EU securities post-trading sector. The Commission enquired in particular on (i) access, (ii) prices, (iii) exclusive arrangements and (iv) consolidation. Subsequently, the investigation progressively focused on possible abusive behaviour by Clearstream. |
| --- | --- |

2.

This procedure emanated from an ex-officio enquiry aimed at examining if the Community’s competition policy is being correctly implemented in the EU securities post-trading sector. The Commission enquired in particular on (i) access, (ii) prices, (iii) exclusive arrangements and (iv) consolidation. Subsequently, the investigation progressively focused on possible abusive behaviour by Clearstream.

| 3. | On 28 March 2003, the Commission sent a statement of objections to Clearstream. Clearstream replied to this Statement of Objections and further expressed its views in a hearing on 24 July 2003. |
| --- | --- |

3.

On 28 March 2003, the Commission sent a statement of objections to Clearstream. Clearstream replied to this Statement of Objections and further expressed its views in a hearing on 24 July 2003.

| 4. | The Report of the Hearing Officer notes that the rights of defence of Clearstream have been respected. |
| --- | --- |

4.

The Report of the Hearing Officer notes that the rights of defence of Clearstream have been respected.

| 5. | The Advisory Committee on Restrictive Practices and Dominant Positions met on 30 April 2004 and gave a favourable opinion. |
| --- | --- |

5.

The Advisory Committee on Restrictive Practices and Dominant Positions met on 30 April 2004 and gave a favourable opinion.

| 6. | No fines are imposed. The reasons motivating both the decision and the proposal not to impose fines are described below. |
| --- | --- |

6.

No fines are imposed. The reasons motivating both the decision and the proposal not to impose fines are described below.

1.   SUMMARY OF THE CASE

| 7. | The Clearstream case concerns the application of EU competition law to a specific series of events at a specific moment in time and applies competition rules to them. It does not in any way prescribe a proposed regulatory environment or standards. |
| --- | --- |

7.

The Clearstream case concerns the application of EU competition law to a specific series of events at a specific moment in time and applies competition rules to them. It does not in any way prescribe a proposed regulatory environment or standards.

| 8. | The main complexity of the case derives from the industry sector — that of securities clearing and settlement, a sector where processes are complex, industry terminology is not homogeneous, participants are numerous at different levels, and a sector which is undergoing considerable change as a result of regulatory and industry forces. |
| --- | --- |

8.

The main complexity of the case derives from the industry sector — that of securities clearing and settlement, a sector where processes are complex, industry terminology is not homogeneous, participants are numerous at different levels, and a sector which is undergoing considerable change as a result of regulatory and industry forces.

| 9. | The characteristics of the main post-trading processes of securities can be summarised as follows:






  — | clearing is the process that occurs between trading and settlement. Clearing ensures that the buyer and the seller have agreed on an identical transaction and that the seller is selling securities which it is entitled to sell, |
| --- | --- | --- |

9.

The characteristics of the main post-trading processes of securities can be summarised as follows:

—

clearing is the process that occurs between trading and settlement. Clearing ensures that the buyer and the seller have agreed on an identical transaction and that the seller is selling securities which it is entitled to sell,

| — | settlement is the final transfer of securities from the seller to the buyer and the final transfer of funds from the buyer to the seller, as well as the relevant annotations in securities accounts. |
| --- | --- |

—

settlement is the final transfer of securities from the seller to the buyer and the final transfer of funds from the buyer to the seller, as well as the relevant annotations in securities accounts.

| 10. | In addition to the steps necessary to complete a securities transaction, securities also need to be safekept. The terms safekeeping and custody are used interchangeably to refer to the actual depositing with the entity that holds a security in physical or electronic form. This is also referred to as the ‘primary deposit’ or ‘final custody’. Entities that do not hold securities in final custody are described as performing services in relation to securities as ‘intermediaries’. |
| --- | --- |

10.

In addition to the steps necessary to complete a securities transaction, securities also need to be safekept. The terms safekeeping and custody are used interchangeably to refer to the actual depositing with the entity that holds a security in physical or electronic form. This is also referred to as the ‘primary deposit’ or ‘final custody’. Entities that do not hold securities in final custody are described as performing services in relation to securities as ‘intermediaries’.

| 11. | Providers of clearing and settlement services may be Central Securities Depositories (CSDs) (2), International Central Securities Depositories (ICSDs) (3) or other intermediaries such as banks. However, each institution may only perform the ‘primary’ clearing and settlement (4) for the securities actually deposited in its final custody. In the present case, as all securities issued under German law and kept in collective safe custody (5) are deposited with CBF (referred to as the issuer CSD), only CBF can conduct the primary clearing and settlement related to these securities. |
| --- | --- |

11.

Providers of clearing and settlement services may be Central Securities Depositories (CSDs) (2), International Central Securities Depositories (ICSDs) (3) or other intermediaries such as banks. However, each institution may only perform the ‘primary’ clearing and settlement (4) for the securities actually deposited in its final custody. In the present case, as all securities issued under German law and kept in collective safe custody (5) are deposited with CBF (referred to as the issuer CSD), only CBF can conduct the primary clearing and settlement related to these securities.

| 12. | The decision deals with the processing services (clearing and settlement) provided in relation to securities, and not the custody services. CBF provides these services via an IT platform referred to as CASCADE. CASCADE RS (which is the CASCADE subsystem to which EB was denied access) serves the purpose of inputting information in relation to registered shares. It need only be updated periodically (e.g. before a General Assembly) and does not intervene in the transaction processing of registered shares. However, the right to include the processing of registered shares on the CASCADE platform was refused by CBF until EB had access to CASCADE RS. |
| --- | --- |

12.

The decision deals with the processing services (clearing and settlement) provided in relation to securities, and not the custody services. CBF provides these services via an IT platform referred to as CASCADE. CASCADE RS (which is the CASCADE subsystem to which EB was denied access) serves the purpose of inputting information in relation to registered shares. It need only be updated periodically (e.g. before a General Assembly) and does not intervene in the transaction processing of registered shares. However, the right to include the processing of registered shares on the CASCADE platform was refused by CBF until EB had access to CASCADE RS.

1.1.   The relevant market

| 13. | The relevant market is defined as the provision by the issuer CSD (the Central Securities Depository which is the primary deposit of securities) to CSDs in other Member States and to ICSDs of primary clearing and settlement services for securities issued according to German law. Primary clearing and settlement occurs when there is a change in the position of a securities account held with the issuer CSD (CBF for securities issued according to German law). In contrast, secondary clearing and settlement is performed downstream by intermediaries on their own books. It encompasses both mirror operations through which intermediaries reflect the result of primary clearing and settlement in the accounts of their customers and annotations in account following internalised transactions. Internalisation occurs where the intermediary is able to settle the transaction in its own books (e.g. if the buyer and seller both hold accounts in its books). |
| --- | --- |

13.

The relevant market is defined as the provision by the issuer CSD (the Central Securities Depository which is the primary deposit of securities) to CSDs in other Member States and to ICSDs of primary clearing and settlement services for securities issued according to German law. Primary clearing and settlement occurs when there is a change in the position of a securities account held with the issuer CSD (CBF for securities issued according to German law). In contrast, secondary clearing and settlement is performed downstream by intermediaries on their own books. It encompasses both mirror operations through which intermediaries reflect the result of primary clearing and settlement in the accounts of their customers and annotations in account following internalised transactions. Internalisation occurs where the intermediary is able to settle the transaction in its own books (e.g. if the buyer and seller both hold accounts in its books).

| 14. | The parties have argued that primary and secondary clearing and settlement are not distinct markets. |
| --- | --- |

14.

The parties have argued that primary and secondary clearing and settlement are not distinct markets.

| 15. | The decision examines in detail the views of Clearstream and of EB in connection with the definition of the relevant market. Clearstream argue that clearing and settlement by subcustodians (intermediaries) is a substitute to the clearing and settlement performed by CBF. In a similar direction, EB (6) argues that internalisation poses a competitive constraint on CSDs. In the decision, those arguments are rebutted as follows:






  — | there is a group of providers of clearing and settlement services for whom indirect access to the issuer CSD — CBF in the present case — through an intermediary is not a substitutable alternative for direct access (given the poorer deadlines, the greater risk and complexity, the additional costs and the potential conflict of interests resulting from the use of an intermediary), |
| --- | --- | --- |

15.

The decision examines in detail the views of Clearstream and of EB in connection with the definition of the relevant market. Clearstream argue that clearing and settlement by subcustodians (intermediaries) is a substitute to the clearing and settlement performed by CBF. In a similar direction, EB (6) argues that internalisation poses a competitive constraint on CSDs. In the decision, those arguments are rebutted as follows:

—

there is a group of providers of clearing and settlement services for whom indirect access to the issuer CSD — CBF in the present case — through an intermediary is not a substitutable alternative for direct access (given the poorer deadlines, the greater risk and complexity, the additional costs and the potential conflict of interests resulting from the use of an intermediary),

| — | apart from the fact that secondary clearing and settlement is not a valid alternative for customers (intermediaries) requiring primary clearing and settlement services in order to be able to provide efficient and competitive secondary clearing and settlement services to their own clients, no intermediary is able to internalise all transactions with all potential counterparties for all securities safekept in the issuer CSD. The present case precisely relates to a situation where an intermediary (EB) required primary clearing and settlement services from the issuer CSD and could not obtain substitutable services either in-house or from another intermediary. |
| --- | --- |

—

apart from the fact that secondary clearing and settlement is not a valid alternative for customers (intermediaries) requiring primary clearing and settlement services in order to be able to provide efficient and competitive secondary clearing and settlement services to their own clients, no intermediary is able to internalise all transactions with all potential counterparties for all securities safekept in the issuer CSD. The present case precisely relates to a situation where an intermediary (EB) required primary clearing and settlement services from the issuer CSD and could not obtain substitutable services either in-house or from another intermediary.

| — | the issuer CSD is not constrained by the prices applied by intermediaries when primary clearing and settlement is needed, as the present case demonstrates. During the time that EB sought unsuccessfully to obtain price reductions for primary clearing and settlement services directly from CBF and cease using Deutsche Bank as an intermediary, the Deutsche Bank prices did not constrain Clearstream in the discussions with EB. |
| --- | --- |

—

the issuer CSD is not constrained by the prices applied by intermediaries when primary clearing and settlement is needed, as the present case demonstrates. During the time that EB sought unsuccessfully to obtain price reductions for primary clearing and settlement services directly from CBF and cease using Deutsche Bank as an intermediary, the Deutsche Bank prices did not constrain Clearstream in the discussions with EB.

| 16. | For market definition purposes, the Commission must not examine in the present case the needs of the intermediaries’ clients, but rather the specific needs of the category of clients who require the product or service, that is, financial intermediaries desiring to provide economically significant, efficient and competitive secondary clearing and settlement services to their own clients. For this category of customers, primary clearing and settlement performed by the issuer CSD and secondary clearing and settlement performed downstream by intermediaries are not substitutable alternatives. As EB explains, indirect access which involves having recourse to another intermediary (often a competitor) instead of the issuer CSD is not an acceptable alternative. |
| --- | --- |

16.

For market definition purposes, the Commission must not examine in the present case the needs of the intermediaries’ clients, but rather the specific needs of the category of clients who require the product or service, that is, financial intermediaries desiring to provide economically significant, efficient and competitive secondary clearing and settlement services to their own clients. For this category of customers, primary clearing and settlement performed by the issuer CSD and secondary clearing and settlement performed downstream by intermediaries are not substitutable alternatives. As EB explains, indirect access which involves having recourse to another intermediary (often a competitor) instead of the issuer CSD is not an acceptable alternative.

| 17. | The particular services provided to CSDs and ICSDs cannot be compared to the standard services provided to non-CSD customers (banks), which are supplied on the basis of CBF's General Terms and Conditions. |
| --- | --- |

17.

The particular services provided to CSDs and ICSDs cannot be compared to the standard services provided to non-CSD customers (banks), which are supplied on the basis of CBF's General Terms and Conditions.

1.2.   Dominance

| 18. | CBF is dominant in the relevant market since it is the only CSD where securities issued under German law and kept in collective safe custody are deposited. It is thus the only entity able to perform primary clearing and settlement for these securities. CBF’s position is not constrained by any actual competition in the market. New entry is unrealistic in the foreseeable future. |
| --- | --- |

18.

CBF is dominant in the relevant market since it is the only CSD where securities issued under German law and kept in collective safe custody are deposited. It is thus the only entity able to perform primary clearing and settlement for these securities. CBF’s position is not constrained by any actual competition in the market. New entry is unrealistic in the foreseeable future.

1.3.   The abuse

| 19. | The decision identifies two types of abuse:






  — | refusing to supply primary clearing and settlement services for registered shares by denying access to CASCADE RS, and discriminating against EB in relation to the supply of those services, |
| --- | --- | --- |

19.

The decision identifies two types of abuse:

—

refusing to supply primary clearing and settlement services for registered shares by denying access to CASCADE RS, and discriminating against EB in relation to the supply of those services,

| — | applying discriminatory prices for the provision to EB of primary clearing and settlement services. It should be noted that this concerns the pricing for all transactions processed on CASCADE for EB and is not restricted to registered shares, unlike in the case of the previous abuse. |
| --- | --- |

—

applying discriminatory prices for the provision to EB of primary clearing and settlement services. It should be noted that this concerns the pricing for all transactions processed on CASCADE for EB and is not restricted to registered shares, unlike in the case of the previous abuse.

1.3.1.   Refusing to supply primary clearing and settlement services and discriminating against EB

| 20. | The refusal to supply took the form of denying access to CASCADE RS. Without this access EB could not receive the clearing and settlement services of registered shares on the CASCADE platform whereas it could continue to receive this service for other transactions. The refusal to supply EB with primary clearing and settlement services for registered shares follows from the combination of a number of factors: Clearstream is an unavoidable trading partner, EB could not duplicate the services that it was requesting, and the refusal to supply harmed innovation and competition in the downstream market. In addition, the growing importance of registered shares in Germany had as an effect a reduction in the services provided to EB, an existing customer of Clearstream, and there was a breach of EB's legitimate expectations that it would be supplied by Clearstream with primary clearing and settlement services within a reasonable time. |
| --- | --- |

20.

The refusal to supply took the form of denying access to CASCADE RS. Without this access EB could not receive the clearing and settlement services of registered shares on the CASCADE platform whereas it could continue to receive this service for other transactions. The refusal to supply EB with primary clearing and settlement services for registered shares follows from the combination of a number of factors: Clearstream is an unavoidable trading partner, EB could not duplicate the services that it was requesting, and the refusal to supply harmed innovation and competition in the downstream market. In addition, the growing importance of registered shares in Germany had as an effect a reduction in the services provided to EB, an existing customer of Clearstream, and there was a breach of EB's legitimate expectations that it would be supplied by Clearstream with primary clearing and settlement services within a reasonable time.

| 21. | There is also discrimination by Clearstream because the dilatory behaviour vis-à-vis EB contrasts with the reasonable delay within which other customers were supplied. |
| --- | --- |

21.

There is also discrimination by Clearstream because the dilatory behaviour vis-à-vis EB contrasts with the reasonable delay within which other customers were supplied.

1.3.1.1.   Refusal to supply

| 22. | The examination of the barriers to entry for potential competition to CBF’s dominant position on the relevant market indicates that CBF is a necessary trading partner who cannot be replaced by an alternative source nor duplicated by EB. By refusing to supply primary clearing and settlement services for registered shares to EB, Clearstream’s behaviour had the effect of impairing EB’s ability to provide a comprehensive and innovative pan-European service in the downstream market for cross-border clearing and settlement of EU securities. Registered shares are the most widely internationally traded German shares and therefore likely to be included in transactions of an ICSD’s clientele. |
| --- | --- |

22.

The examination of the barriers to entry for potential competition to CBF’s dominant position on the relevant market indicates that CBF is a necessary trading partner who cannot be replaced by an alternative source nor duplicated by EB. By refusing to supply primary clearing and settlement services for registered shares to EB, Clearstream’s behaviour had the effect of impairing EB’s ability to provide a comprehensive and innovative pan-European service in the downstream market for cross-border clearing and settlement of EU securities. Registered shares are the most widely internationally traded German shares and therefore likely to be included in transactions of an ICSD’s clientele.

| 23. | There are no indications that Clearstream's behaviour was motivated by any attempt to render the provision of its own services or its own operations more efficient, nor by creating any benefit for its customers. Clearstream have not claimed any such efficiency gains or consumer benefits. Rather, the economic motivation for and the actual effects of this refusal to supply have to be assessed in the context of the overall financial group of which CBF forms part. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), a sister company to CBF under the common holding of Clearstream International (CI), is the only other ICSD in the EU together with EB, and therefore a direct competitor to EB in the downstream market for secondary clearing and settlement of cross-border trades. Typical ICSD customers such as active institutional investors, wishing to use a one-stop shop service of an ICSD in the EU benefit from innovative services like those of EB. Therefore, Clearstream’s refusal to supply hampered the delivery of innovative secondary clearing and settlement services for cross-border securities transactions. |
| --- | --- |

23.

There are no indications that Clearstream's behaviour was motivated by any attempt to render the provision of its own services or its own operations more efficient, nor by creating any benefit for its customers. Clearstream have not claimed any such efficiency gains or consumer benefits. Rather, the economic motivation for and the actual effects of this refusal to supply have to be assessed in the context of the overall financial group of which CBF forms part. Clearstream Banking Luxembourg (CBL), a sister company to CBF under the common holding of Clearstream International (CI), is the only other ICSD in the EU together with EB, and therefore a direct competitor to EB in the downstream market for secondary clearing and settlement of cross-border trades. Typical ICSD customers such as active institutional investors, wishing to use a one-stop shop service of an ICSD in the EU benefit from innovative services like those of EB. Therefore, Clearstream’s refusal to supply hampered the delivery of innovative secondary clearing and settlement services for cross-border securities transactions.

1.3.1.2.   Discrimination: the dilatory behaviour vis-à-vis EB contrasts with the treatment of comparable customers

| 24. | EB asked for access to CASCADE RS on 3 August 1999 and Clearstream only granted access on 19 November 2001. The decision examines in detail:






  — | the initial refusal of access between August 1999 and November 2000, during which EB was led to believe that access would be granted (detailed questions are discussed, training is provided, a two/three-week advance warning of the transfer of the registered share account is requested...), |
| --- | --- | --- |

24.

EB asked for access to CASCADE RS on 3 August 1999 and Clearstream only granted access on 19 November 2001. The decision examines in detail:

—

the initial refusal of access between August 1999 and November 2000, during which EB was led to believe that access would be granted (detailed questions are discussed, training is provided, a two/three-week advance warning of the transfer of the registered share account is requested...),

| — | the subsequent refusal from December 2000 until 19 November 2001. During this period, CI management intervened to stall access to CASCADE RS by linking access to the re-negotiation of an overall agreement with EB. Linking the access issue to an overall re-negotiation at such late stage is not justified. Among other factors, all preparations at the technical level had been completed and access was finally granted without the re-negotiation of a new agreement. |
| --- | --- |

—

the subsequent refusal from December 2000 until 19 November 2001. During this period, CI management intervened to stall access to CASCADE RS by linking access to the re-negotiation of an overall agreement with EB. Linking the access issue to an overall re-negotiation at such late stage is not justified. Among other factors, all preparations at the technical level had been completed and access was finally granted without the re-negotiation of a new agreement.

| 25. | The period within which Clearstream provided EB with access to CASCADE RS exceeds a reasonable period of no more than four months from the request for access. Four months after the date of the request on 3 August 1999 is 3 December 1999. To ascertain what a reasonable period would be, the decision takes into account internal preparations from both sides on two occasions (the first in the run-up to the planned launch of access to CASCADE RS on 4 December 2000 and the second in preparation of the 19 November 2001 launch date). In both cases, the internal plans were based on a time period of two to three months. In addition, CSDs that requested access to CASCADE RS were granted access either almost immediately or in a maximum of one month, and CBL received access within four months. |
| --- | --- |

25.

The period within which Clearstream provided EB with access to CASCADE RS exceeds a reasonable period of no more than four months from the request for access. Four months after the date of the request on 3 August 1999 is 3 December 1999. To ascertain what a reasonable period would be, the decision takes into account internal preparations from both sides on two occasions (the first in the run-up to the planned launch of access to CASCADE RS on 4 December 2000 and the second in preparation of the 19 November 2001 launch date). In both cases, the internal plans were based on a time period of two to three months. In addition, CSDs that requested access to CASCADE RS were granted access either almost immediately or in a maximum of one month, and CBL received access within four months.

1.3.1.3.   Conclusion on the refusal to supply and the discrimination regarding supply

| 26. | For the above reasons, the decision concludes that Clearstream, in violation of Article 82, refused to supply EB with primary clearing and settlement services for registered shares between 3 December 1999 and 19 November 2001, in an unjustified manner and for an unreasonable period of time. Insofar as Clearstream refused to supply EB but supplied comparable customers expeditiously, the refusal to supply also constitutes discrimination. |
| --- | --- |

26.

For the above reasons, the decision concludes that Clearstream, in violation of Article 82, refused to supply EB with primary clearing and settlement services for registered shares between 3 December 1999 and 19 November 2001, in an unjustified manner and for an unreasonable period of time. Insofar as Clearstream refused to supply EB but supplied comparable customers expeditiously, the refusal to supply also constitutes discrimination.

1.3.2.   Applying discriminatory prices for the primary clearing and settlement services

| 27. | Between the end of 1996 and 1 January 2002, Clearstream charged EUR X per transaction to Euroclear, while it charged EUR Y to national CSDs (X being 20 % more than Y). In addition, Euroclear, unlike CSDs, also paid an annual fee covering partly settlement services. |
| --- | --- |

27.

Between the end of 1996 and 1 January 2002, Clearstream charged EUR X per transaction to Euroclear, while it charged EUR Y to national CSDs (X being 20 % more than Y). In addition, Euroclear, unlike CSDs, also paid an annual fee covering partly settlement services.

| 28. | On the basis of information provided by CBF, the decision considers that the content of the primary clearing and settlement services for cross-border transaction provided by Clearstream to CSDs and to ICSDs is equivalent. |
| --- | --- |

28.

On the basis of information provided by CBF, the decision considers that the content of the primary clearing and settlement services for cross-border transaction provided by Clearstream to CSDs and to ICSDs is equivalent.

| 29. | The lack of objective justification for the difference in prices is examined in detail. It should be emphasised that Clearstream does not have customer segmented cost accounting and that, despite repeated requests, Clearstream have not supplied any acceptable cost-based justification for the price difference. |
| --- | --- |

29.

The lack of objective justification for the difference in prices is examined in detail. It should be emphasised that Clearstream does not have customer segmented cost accounting and that, despite repeated requests, Clearstream have not supplied any acceptable cost-based justification for the price difference.

| 30. | In conclusion, the Commission decided that by applying a higher (EUR X) per transaction price to EB for primary clearing and settlement services at a moment when CBF was charging only EUR Y per transaction to national CSDs for those services, Clearstream discriminated against EB in violation of Article 82 of the Treaty, without objective justification and without any advantages for customers. |
| --- | --- |

30.

In conclusion, the Commission decided that by applying a higher (EUR X) per transaction price to EB for primary clearing and settlement services at a moment when CBF was charging only EUR Y per transaction to national CSDs for those services, Clearstream discriminated against EB in violation of Article 82 of the Treaty, without objective justification and without any advantages for customers.

2.   NO FINES IMPOSED

| 31. | There are several reasons for not imposing a fine in this case. |
| --- | --- |

31.

There are several reasons for not imposing a fine in this case.

This is the first decision in a complex sector

| 32. | There is no Community decisional practice or case law relating to securities clearing and settlement. In particular a key element like the detailed analysis of clearing and settlement processes in the context of market definition is novel. The decision analyses the relevant market distinguishing primary and secondary clearing and settlement as well as other complex sector-specific issues, such as internalisation. |
| --- | --- |

32.

There is no Community decisional practice or case law relating to securities clearing and settlement. In particular a key element like the detailed analysis of clearing and settlement processes in the context of market definition is novel. The decision analyses the relevant market distinguishing primary and secondary clearing and settlement as well as other complex sector-specific issues, such as internalisation.

The infringement has terminated

| 33. | By itself, the fact that the infringement has terminated is not a reason not to impose fines; however, this should be considered in combination with other factors such as the novelty of the issues in question. |
| --- | --- |

33.

By itself, the fact that the infringement has terminated is not a reason not to impose fines; however, this should be considered in combination with other factors such as the novelty of the issues in question.

Cross-border clearing and settlement in the EU is at a crossroads

| 34. | Clearing and settlement in the EU is an evolving sector, in particular where cross-border transactions are concerned, as in the present case. Different institutions are presently debating issues related to the functions of service providers, the scope for internalisation, the role of CSDs and ICSDs and their relationship with large custodians. Although these matters are not identical to those that are the subject of the decision, they are nonetheless connected. |
| --- | --- |

34.

Clearing and settlement in the EU is an evolving sector, in particular where cross-border transactions are concerned, as in the present case. Different institutions are presently debating issues related to the functions of service providers, the scope for internalisation, the role of CSDs and ICSDs and their relationship with large custodians. Although these matters are not identical to those that are the subject of the decision, they are nonetheless connected.

| 35. | In that context, not imposing fines appears appropriate. Even if there are no fines, there is still a need for the Commission to take a decision clarifying the legal situation especially as regards Clearstream and other undertakings. |
| --- | --- |

35.

In that context, not imposing fines appears appropriate. Even if there are no fines, there is still a need for the Commission to take a decision clarifying the legal situation especially as regards Clearstream and other undertakings.

3.   CONCLUSION

| 36. | The decision finds that Clearstream has infringed Article 82 of the Treaty by refusing to supply primary clearing and settlement services for registered shares to EB in an unjustified manner and for an unreasonable period of time, and by discriminating against EB in the provision of those services. In addition, it finds that Clearstream applied discriminatory prices. |
| --- | --- |

36.

The decision finds that Clearstream has infringed Article 82 of the Treaty by refusing to supply primary clearing and settlement services for registered shares to EB in an unjustified manner and for an unreasonable period of time, and by discriminating against EB in the provision of those services. In addition, it finds that Clearstream applied discriminatory prices.

---

(1)  OJ L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  A CSD is an entity which holds and administers securities and enables securities transactions to be processed through book entry. In its home country, it provides processing services for trades of those securities that have been deposited with it (which it holds in final custody), and in this function the CSD is referred to as the ‘issuer CSD’ and is not an intermediary. A CSD can also offer processing services as an intermediary in cross-border clearing and settlement, where the primary deposit of securities is in another country.

(3)  An ICSD is an organisation whose core business is clearing and settling securities — traditionally Eurobonds — in an international (non-domestic) environment. There are at present two ICSDs in the EU: Euroclear Bank, based in Belgium, and Clearstream Banking Luxembourg (CBL), a subsidiary of Clearstream International SA and a sister company to Clearstream Banking AG. An ICSD can also provide other services such as intermediary services for equities.

(4)  See paragraph 13 for definition of primary clearing and settlement.

(5)  As opposed to individual safe custody, collective safe custody of fungible securities allows clearing and settlement through book entry and is the only significant form of custody in Germany today.

(6)  While EB’s stance may at first sight appear surprising, it can be explained because it owns CSDs in various Member States (UK, FR, NL, BE). EB is therefore interested in not having a precedent that could result in a definition of the relevant market where findings of dominance in possible future cases could be made.

---

V Announcements

PROCEDURES RELATING TO THE IMPLEMENTATION OF THE COMPETITION POLICY

Commission

| 17.7.2009 | EN | Official Journal of the European Union | C 165/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

EN

Official Journal of the European Union

C 165/12

---

STATE AID — HUNGARY

State aid C 14/09 (ex NN 17/09) — Potential aid to Péti Nitrogénművek

Invitation to submit comments pursuant to Article 88(2) of the EC Treaty

(Text with EEA relevance)

2009/C 165/06

By means of the letter dated 29 April 2009 reproduced in the authentic language on the pages following this summary, the Commission notified Hungary of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty concerning the above-mentioned measure.

Interested parties may submit their comments on the measure in respect of which the Commission is initiating the procedure within one month of the date of publication of this summary and the following letter, to:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: SPA3, 6/5 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: SPA3, 6/5

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

These comments will be communicated to Hungary. Confidential treatment of the identity of the interested party submitting the comments may be requested in writing, stating the reasons for the request.

TEXT OF SUMMARY

I.   PROCEDURE

| 1. | In December 2008 the Commission's services registered an ex-officio case, after several articles in the Hungarian press had been released about the Hungarian government's commitment to provide State guarantees to Péti Nitrogénművek Zrt. On 19 December 2008 a letter was sent to the Hungarian authorities, reminding them of their standstill obligation pursuant to Article 88(3) of the EC Treaty and requesting information on the measures. On 21 January 2009 the Hungarian authorities asked for an extension of the deadline to reply. A deadline extension until 12 February 2009 was granted. Hungary replied on 17 February 2009. |
| --- | --- |

1.

In December 2008 the Commission's services registered an ex-officio case, after several articles in the Hungarian press had been released about the Hungarian government's commitment to provide State guarantees to Péti Nitrogénművek Zrt. On 19 December 2008 a letter was sent to the Hungarian authorities, reminding them of their standstill obligation pursuant to Article 88(3) of the EC Treaty and requesting information on the measures. On 21 January 2009 the Hungarian authorities asked for an extension of the deadline to reply. A deadline extension until 12 February 2009 was granted. Hungary replied on 17 February 2009.

II.   DESCRIPTION

| 2. | Péti Nitrogénművek, the beneficiary of the alleged State aid measure, is Hungary's only artificial manure producer. According to media reports, it stopped production in October 2008. The guarantees provided cover an investment loan of EUR 52 million and new debt in the amount of HUF 10 billion, both given by the 100 % State-owned Hungarian Development Bank (MFB). |
| --- | --- |

2.

Péti Nitrogénművek, the beneficiary of the alleged State aid measure, is Hungary's only artificial manure producer. According to media reports, it stopped production in October 2008. The guarantees provided cover an investment loan of EUR 52 million and new debt in the amount of HUF 10 billion, both given by the 100 % State-owned Hungarian Development Bank (MFB).

III.   ASSESSMENT

| 3. | The Hungarian authorities come to the conclusion that neither the MFB loans nor the State guarantee entail State aid elements. Also, in their view, Nitrogénművek cannot be defined as a company in difficulty. |
| --- | --- |

3.

The Hungarian authorities come to the conclusion that neither the MFB loans nor the State guarantee entail State aid elements. Also, in their view, Nitrogénművek cannot be defined as a company in difficulty.

| 4. | Fundamentally, the Commission disagrees with Hungary's position that the company is not in difficulty. A company, which suspended production due to financial problems or turbulent market conditions, and is unable to resume operations without public help, cannot be regarded as a healthy and viable company and qualifies as a firm in difficulty. It is also unlikely that a market participant would have granted funds under similar conditions to an ailing company. |
| --- | --- |

4.

Fundamentally, the Commission disagrees with Hungary's position that the company is not in difficulty. A company, which suspended production due to financial problems or turbulent market conditions, and is unable to resume operations without public help, cannot be regarded as a healthy and viable company and qualifies as a firm in difficulty. It is also unlikely that a market participant would have granted funds under similar conditions to an ailing company.

| 5. | After an initial assessment, the Commission considers that the measures in question granted to Nitrogénművek constitute State aid. Moreover, it seems there are no grounds on which the measures could be compatible with the common market. |
| --- | --- |

5.

After an initial assessment, the Commission considers that the measures in question granted to Nitrogénművek constitute State aid. Moreover, it seems there are no grounds on which the measures could be compatible with the common market.

IV.   CONCLUSION

| 6. | In the light of the foregoing considerations, the Commission has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 88(2) of the EC Treaty in relation to the measures described. |
| --- | --- |

6.

In the light of the foregoing considerations, the Commission has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 88(2) of the EC Treaty in relation to the measures described.

TEXT OF LETTER

‘A Bizottság ezúton tájékoztatja Magyarországot, hogy a fent említett intézkedésre vonatkozóan a magyar hatóságok által benyújtott információk áttekintése után úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást.

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2008 decemberében lett figyelmes a Péti Nitrogénművek Zrt. (a továbbiakban: a Nitrogénművek vagy a társaság) számára nyújtandó lehetséges támogatásra, miután a magyar sajtóban több cikk is megjelent a magyar kormány azon szándékáról, hogy állami kezességvállalást nyújtson a társaságnak. A kezességvállalás egy 52 millió EUR-s beruházási hitelre, valamint egy 10 milliárd HUF (1) összegű hitelre vonatkozik, amelyek mindegyikét a 100 %-os állami tulajdonú Magyar Fejlesztési Bank (a továbbiakban: MFB) nyújtja a társaságnak.

| (2) | 2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

2008. december 19-én a Bizottság levélben emlékeztette a magyar hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében fennálló szüneteltetési kötelezettségére, valamint tájékoztatást kért az intézkedésről. A magyar hatóságok 2009. január 21-én a válaszadási határidő meghosszabbítását kérték. A határidőt 2009. február 12-ig meghosszabbították. Magyarország 2009. február 17-én válaszolt.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

| (3) | Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést. |
| --- | --- |

(3)

Az állítólagos állami támogatási intézkedés kedvezményezettje, a Nitrogénművek, Magyarország egyetlen műtrágyagyártója. 2007-ben a társaság mintegy 300 ezer tonna nitrogénműtrágyát vitt piacra, amelynek jelentős részét exportálták. 2007 végén a Nitrogénművek mintegy 600 főt foglalkoztatott (2). Sajtóhírek szerint a társaság eladósodott és 2008 októberében kénytelen volt leállítani a termelést.

| (4) | 2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot. |
| --- | --- |

(4)

2008. december 18-án a magyar kormányszóvivő bejelentette (3), hogy az állam a magyarországi műtrágyagyártás folytatásának biztosítása, valamint a munkahelyek megőrzése érdekében a termelés újraindítását és a működési költségeket fedező finanszírozás nyújtása révén »megmenti« a társaságot.

| (5) | A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét. |
| --- | --- |

(5)

A kezességvállalást a 2008. december 20-i kormányhatározattal (4) ítélték oda, majd a 2009. január 23-i kormányhatározattal (5) kismértékben módosították. A sajtóhírek szerint a magyar kormány és a társaság közötti, kezességvállalásról szóló szerződést január végén írták alá; a hitelt február elején bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére; és a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelnek köszönhetően a társaság 2009. február 23-án újrakezdte tevékenységét.

3.   MAGYARORSZÁG ÁLLÁSPONTJA

| (6) | Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára. |
| --- | --- |

(6)

Február 17-én kelt levelükben a magyar hatóságok tájékoztatást nyújtottak az intézkedésről. Álláspontjuk szerint a hitelek és az állami kezességvállalás nem tekinthetők az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett állami támogatási intézkedésnek, mivel azok megfelelnek a piaci feltételeknek és így nem jelentenek előnyt a kedvezményezett számára.

| (7) | Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7). |
| --- | --- |

(7)

Először is, véleményük szerint a Nitrogénművek nem minősül a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (6) (a továbbiakban: megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás) értelmében vett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak. A magyar hatóságok azt állítják, hogy a társaság stabil, üzleti kilátásai jók (7).

| (8) | Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:






  a) | Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli. |
| --- | --- | --- |

(8)

Másodszor, azt állítják, hogy a hitelek és a kezességvállalás nyújtása piaci feltételek mellett történt:

a)

Az 52 millió EUR (8) összegű beruházási hitel (9) lejárata hat év. A kamatláb a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %. Emellett a 100 %-os állami kezességvállalást 2 %-os egyszeri kezdeti díj terheli.

| b) | Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %. |
| --- | --- |

b)

Az új 10 milliárd HUF hitel célja a forgóeszközök finanszírozása, futamideje négy év, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (10). A hitelt 80 %-os állami kezességvállalás fedezi, amelynek egyszeri díja 2 %.

| (9) | Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában. |
| --- | --- |

(9)

Magyarország szerint mindkét hitelre megfelelő fedezet van, elsősorban a társaság eszközeire terhelt jelzálog formájában.

| (10) | A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket. |
| --- | --- |

(10)

A magyar hatóságok következtetése szerint sem az MFB-hitelek, sem az állami kezességvállalás nem tartalmaz állami támogatási elemeket.

4.   ÉRTÉKELÉS

| (11) | Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(11)

Magyarország értékelésével ellentétben a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a szóban forgó végrehajtott intézkedések állami támogatástól mentesek és összeegyeztethetőek a közös piaccal.

| (12) | Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:






  a) | az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- | --- |

(12)

Ebben a szakaszban a Bizottság úgy véli, hogy az alábbiakban bemutatott okokból a Nitrogénműveknek nyújtott intézkedések közül a következők minősülhetnek állami támogatásnak:

a)

az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás;

| b) | maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak; |
| --- | --- |

b)

maga a beruházási hitel, amennyiben az olyan, meglévő hitel, amelyet az állami kezességvállalás előtt nyújtottak;

| c) | a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás; |
| --- | --- |

c)

a 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott 80 %-os állami kezességvállalás;

| d) | a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a. |
| --- | --- |

d)

a forgóeszköz-finanszírozási hitel kezességvállalással nem fedezett 20 %-a.

| (13) | Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a Bizottságnak aggályai vannak azt illetően is, hogy az 52 millió EUR beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás nem jelent-e állami támogatást a hitel nyújtójának, az MFB-nek.

4.1.   Az állami támogatás megléte

| (14) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(14)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, illetve annak torzításával fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

4.1.1.   Előny

Nehéz helyzetben lévő vállalkozás

| (15) | Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben. |
| --- | --- |

(15)

Magyarország azzal indokolja azon állítását, miszerint a műveletek megfelelnek a piaci feltételeknek, hogy a Nitrogénművek nem nehéz helyzetben lévő vállalkozás. A Bizottság alapvetően nem ért egyet Magyarország álláspontjával, vagyis azzal, hogy a társaság nincs nehéz helyzetben.

| (16) | A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

A társaság állapotát az intézkedés nyújtásának pillanatában kell értékelni. A benyújtott anyagban a magyar hatóságok nem említik a pénzügyi nehézségek miatti kényszerű termelésleállítást. Ezt a kérdést azonban a vezető magyar újságok (11) széles körben megvitatták, hivatalos kormányzati nyilatkozatok (12) pedig megerősítették.

| (17) | Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(17)

Az a vállalkozás, amely pénzügyi problémák vagy kiszámíthatatlan piaci körülmények miatt felfüggeszti termelését, sőt működését nem tudja állami segítség nélkül újrakezdeni, nem tekinthető egészséges és életképes vállalkozásnak.

Az ügylet fedezettsége

| (18) | A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja. |
| --- | --- |

(18)

A magyar hatóságok további érve az intézkedések piackonform volta mellett az volt, hogy az ügyleteket kellő mértékű fedezet biztosítja.

| (19) | A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB. |
| --- | --- |

(19)

A magyar hatóságok tájékoztatása szerint az összegeket a társaság bizonyos vagyontárgyaira (ingatlan, földterület és termelő-berendezések) bejegyzett 1. ranghelyű, valamint bizonyos ingóságokra bejegyzett 2. ranghelyű zálogjog fedezi. A Magyarország által benyújtott adatokból azonban nem teljesen egyértelmű, hogy a zálogjog kedvezményezettje vajon az állam vagy az MFB.

| (20) | Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket. |
| --- | --- |

(20)

Ezenfelül Magyarország szerint a vagyonértéket független szakértő rendszeresen felülvizsgálja. A társaságnak továbbá a rendelkezésre álló CO2-kvóta esetleges értékesítéséből származó bevételeket kell felhasználnia, hogy vissza tudja fizetni tartozását. Végül a Nitrogénműveknek be kell mutatnia az MFB-nek az EGT-n belüli ügyfelek által összesen 10 milliárd HUF összegben kötött 2009. évi megrendeléseket.

| (21) | Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét. |
| --- | --- |

(21)

Bár Magyarország úgy érvel, hogy a hitelek és a kezességvállalások fedezettsége legalább »általános mértékű«-nek (13) tekinthető, nem szolgáltat bizonyítékot a fedezet teljes becsült összegére vonatkozóan, különösen nem szolgál részletekkel a zálogjoggal terhelt eszközök értékéről felszámolási forgatókönyv esetében, sem pedig a biztosítékok nemteljesítéskori veszteségrátájára vonatkozóan (14). Ezen elemzés hiányában a Bizottság nem képes az értékelésnek ebben a szakaszában megállapítani a biztosítékkal való fedezettség mértékét.

Az 52 millió EUR beruházási hitel

| (22) | Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e. |
| --- | --- |

(22)

Ahogy azt fentebb bemutattuk, az MFB által nyújtott hatéves futamidejű beruházási hitel, amelynek kamatlába a hat hónapos EURIBOR + 1,7 %, 52 millió EUR-t tesz ki. Jelenleg nem világos, hogy új hitelről, vagy az MFB által már korábban nyújtott hitelről van-e szó. Ezért a hitelt önmagában kell értékelni (azaz feltételezve, hogy nyújtásának időpontjában nem volt kibocsátott állami kezességvállalás), és meg kell állapítani, hogy feltételei piackonformak voltak-e.

| (23) | 2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét. |
| --- | --- |

(23)

2008 decemberében (15) a hat hónapos EURIBOR (16) átlaga 3,385 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 1,7 %) 5,085 %-ot tesz ki. Ezzel szemben 2008 decemberében az euró-referencia kamatláb (17) 5,36 % volt, vagyis a hitel tényleges ellentételezése nem éri el az alkalmazandó közösségi referencia-kamatláb mértékét.

| (24) | A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető. |
| --- | --- |

(24)

A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közlemény (18) (a továbbiakban: a referencia-kamatlábról szóló közlemény) értelmében a nehéz helyzetben lévő vállalkozások referencia-kamatlábának megállapítása érdekében az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelár a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően akár 400 és 1 000 bázispont közötti is lehet. Következésképpen a Nitrogénművek esetében a piaci feltételekkel összehasonlítható kamatláb megközelítőleg a 9,36 % – 15,36 % közötti tartományba (19) becsülhető.

| (25) | Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges. |
| --- | --- |

(25)

Hangsúlyozni kell azonban, hogy még ha a Nitrogénművek egészséges és életképes vállalkozásnak minősülne is, az ellentételezés – tekintve, hogy alacsonyabb az alkalmazandó referencia-kamatlábnál – nem lenne elégséges.

| (26) | A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára. |
| --- | --- |

(26)

A fentiek alapján a beruházási hitel a jelenlegi szakaszban nem tekinthető piackonformnak, mivel a kedvezményezett nem tudott volna ilyen feltételek mellett finanszírozáshoz jutni a piacon. Ezért úgy tűnik, előnyt jelent a Nitrogénművek számára.

A 10 milliárd HUF forgóeszköz-finanszírozási hitel

| (27) | Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e. |
| --- | --- |

(27)

Az MFB által nyújtott négyéves forgóeszköz-finanszírozási hitel összege 10 milliárd HUF, kamatlába pedig a három hónapos BUBOR + 2,5 % (20). Mivel a hitel 80 %-ára állami kezességvállalás nyújt fedezetet, a szóban forgó értékelést annak megállapítása érdekében kell elvégezni, hogy az összeg fennmaradó része, amelyre vonatkozóan az MFB ténylegesen viseli a kockázatot végzett, piackonform-e.

| (28) | 2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki. |
| --- | --- |

(28)

2008 decemberében (21) a három hónapos BUBOR (22) átlaga 10,55 % volt, így a tényleges ellentételezés (+ 2,5 %) 13,05 %-ot tesz ki.

| (29) | Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25). |
| --- | --- |

(29)

Összehasonlításképpen 2008 decemberében a Magyarországra vonatkozó referencia-kamatláb (23) 8,58 % volt. Ezt a (24) bekezdésben megállapított, az alap-kamatlábra alkalmazandó kamatfelárral (azaz 400–1 000 bázisponttal) megnövelve, a forintban denominált hitel összehasonlítható piaci feltételek melletti kamatlába a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően durván 12,58 % és 18,58 % közé esne (24). Amennyiben a biztosítékkal való fedezettség mértéke általános vagy alacsony, ezek a számok 15,08 % és 18,58 % között lennének (25).

| (30) | Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak. |
| --- | --- |

(30)

Következésképpen úgy tűnik, hogy amennyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű, a 10 milliárd HUF 20 %-nyi, kezességgel nem fedezett része, amelyért az MFB viseli a kockázatot, nincs összhangban a piaci feltételekkel, ezért ebben a szakaszban úgy tűnik, előnyt biztosít a vállalkozásnak.

A beruházási hitelhez és a forgóeszköz-finanszírozási hitelhez nyújtott állami kezességvállalás

| (31) | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:






  a) | a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben; |
| --- | --- | --- |

(31)

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kezességvállalás formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló bizottsági közlemény (26) (a továbbiakban: kezességvállalási közlemény) értelmében az alábbi négy kritérium (27) mindegyikét teljesítő kezességvállalási intézkedés esetében zárható ki az állami támogatás fennállása:

a)

a hitelfelvevő nincsen nehéz pénzügyi helyzetben;

| b) | a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie; |
| --- | --- |

b)

a kezességvállalás terjedelme a kezesség vállalásának időpontjában megfelelően mérhető. Ez azt jelenti, hogy a kezességvállalásnak meghatározott pénzügyi ügyletekhez kell kapcsolódnia, meghatározott maximális összegre kell vonatkoznia, és időben korlátozottnak kell lennie;

| c) | a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi; |
| --- | --- |

c)

a kezességvállalás legfeljebb a kintlévő hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség 80 %-át fedezi;

| d) | a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek. |
| --- | --- |

d)

a kezességvállalásért piaci alapú díjat fizetnek.

| (32) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó két kezességvállalás esetében a fent felsorolt feltételek közül több már első látásra sem teljesül.

| (33) | Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás. |
| --- | --- |

(33)

Először is, amint azt már korábban leírtuk, bizonyos jelek erőteljesen arra utalnak, hogy a Nitrogénművek valójában nehéz helyzetben lévő vállalkozás.

| (34) | Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a beruházási hitel esetében a kezességvállalás mértéke (amely 100 %) meghaladja a kintlévő pénzügyi kötelezettség 80 %-át.

| (35) | Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni. |
| --- | --- |

(35)

Ezenfelül a kezességvállalási közlemény rögzíti, hogy a kezességvállalás akkor nem tartalmaz támogatást, ha a kezességvállalásért fizetett díj eléri legalább a pénzpiacon hozzáférhető, megfelelő referencia kezességvállalási díj értékét. Ha a pénzpiacokon nem állapítható meg megfelelő referencia kezességvállalási díj, akkor a kezességvállalással biztosított hitel összes pénzügyi költségét, beleértve a hitelre vonatkozó kamatlábat és a kezességvállalás díját egy hasonló, nem biztosított hitel piaci árával kell összevetni.

| (36) | Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:






  — | a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek, |
| --- | --- | --- |

(36)

Jelen esetekben a kezességvállalás piaci díjával való összehasonlítás a következőket eredményezné:

—

a 100 %-os beruházási hitel kezdeti, egyszeri 2 %-os díja a magyar hatóságok számítása szerint 0,42 %-os tényleges éves díjnak felel meg. Figyelembe véve a (24) bekezdés megállapításait, a kezességvállalás piackonform ellentételezése a biztosítékkal való fedezettség mértékétől függően a 4,275 % – 10,275 % közötti sávba (28) esne. Mivel a kezességvállalás tényleges díja ennél jelentősen alacsonyabb, elmondható, hogy a kezességvállalásért nem piaci alapú díjat fizettek,

| — | az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje. |
| --- | --- |

—

az egyszeri díj a 80 %-os állami kezességvállalással fedezett forgóeszköz-finanszírozási hitel esetében is 2 %, ami Magyarország szerint mintegy 0,58 %-os éves díjnak felel meg. A hitel ellentételezése tekintetében a piaci feltételekhez hasonló kezességvállalási díj 2,03 % és 5,53 % közöttire (29) becsülhető, amenynyiben az ügylet biztosítékkal való fedezettsége általános vagy alacsony mértékű. Így a ténylegesen fizetett kezességvállalási díj ebben az esetben is a becsült piaci ár alatt lenne, kivéve, ha bizonyítható a biztosítékkal való fedezettség magas szintje.

| (37) | A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást. |
| --- | --- |

(37)

A kezességvállalási közlemény 3.6. pontja szerint az, hogy a kezességvállalás nem felel meg a fenti feltételek valamelyikének, nem jelenti azt, hogy a kezességvállalást automatikusan állami támogatásnak kell tekinteni. A szóban forgó esetben azonban, tekintettel jelenlegi nehézségeire, valószínűtlennek tűnik, hogy a Nitrogénművek ilyen díjakkal tudott volna kezességvállaláshoz jutni a piacon, és nagyon valószínűtlen, hogy kezességvállalás nélkül ugyanezen feltételek mellett jutott volna finanszírozáshoz. Ezért úgy tűnik, a kezességvállalási intézkedés előnyhöz juttatta a vállalkozást.

Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (38) | Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották. |
| --- | --- |

(38)

Végül nem zárható ki, hogy az 52 millió EUR-s beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára, különösen amennyiben a hitelt az állami kezességvállalás előtt nyújtották.

| (39) | A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(39)

A kezességvállalási közlemény 2.3. pontja értelmében meghatározott körülmények között az intézkedés közvetlenül az állami kezességvállalással fedezett hitel nyújtójának javát is szolgálja. Különösen ez a helyzet áll elő, ha a már vállalt hitel vagy egyéb pénzügyi kötelezettség tekintetében az állam utólagosan vállal kezességet az adott hitel vagy pénzügyi kötelezettség feltételeinek kiigazítása nélkül, vagy ha a biztosított hitelt egy másik, nem biztosított hitel ugyanazon hitelintézet részére történő visszafizetésére használják fel.

| (40) | Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára. |
| --- | --- |

(40)

Jelen esetben a hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás azt jelentené, hogy a bank ténylegesen már nem viseli az ügylet kockázatát, ami előnyt jelenthet számára.

4.1.2.   Állami források

Állami kezességvállalások

| (41) | A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek. |
| --- | --- |

(41)

A 2008. december 20-i kormányhatározat szerint a két kezességvállalást az állam nyújtja, az állami költségvetésből. Következésképpen azok állami forrásokat érintenek.

Az MFB által nyújtott hitelek

| (42) | A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak. |
| --- | --- |

(42)

A hiteleket a Magyar Fejlesztési Bank, az MFB nyújtotta. A bank állami tulajdonban lévő, szakosított hitelintézet, amelyet egy, a szakosított hitelintézetekre vonatkozó törvény (30) (a továbbiakban: az MFB-törvény) hozott létre és működését is ez szabályozza. A törvény rögzíti, hogy a bank bizonyos közérdekű célkitűzéseket követ, alapvető feladata konkrétan a gazdaságfejlesztés ösztönzése és hatékony hozzájárulás a kormány gazdaság- és fejlesztési politikájának megvalósításához. A kereskedelmi bankokra vonatkozó prudenciális szabályok egy része nem alkalmazandó az MFB-re, arra az MFB-törvény prudenciális szabályai vonatkoznak.

| (43) | Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be. |
| --- | --- |

(43)

Az MFB 60 milliárd HUF összegű jegyzett tőkéjének 100 %-a a Magyar Állam tulajdonában van. Az MFB finanszírozása a központi költségvetéshez kapcsolódik. A központi költségvetés fedezetet nyújt bizonyos kötelezettségekre; a költségvetési törvény meghatározza az MFB által nyújtható hitel maximális összegét és azon összegeket, amelyekért kezességet vállalhat. Emellett minden kifizetett osztalék a központi költségvetésbe folyik be. Következésképpen az MFB által nyújtott intézkedések állami forrásokat vonnak be.

| (44) | Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is. |
| --- | --- |

(44)

Az állam MFB-ben meglévő tulajdonosi jogait az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről szóló törvény (31) mellékletében megjelölt miniszter (a továbbiakban: az illetékes miniszter) gyakorolja. Az MFB működéséről évente beszámol az illetékes miniszternek. Az illetékes miniszter feladatai közé tartozik az MFB könyvvizsgálójának kinevezése, valamint az igazgatóság és a felügyelőbizottság elnökének és tagjainak, továbbá a bank vezérigazgatójának kinevezése és felmentése is.

| (45) | Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett. |
| --- | --- |

(45)

Bár egy intézmény állami irányítása nem teszi automatikusan az államnak betudhatóvá az intézmény cselekedeteit (32), a szóban forgó ügyben azonban úgy tűnik, jelen vannak azok az Európai Bíróság által rögzített szükséges feltételek (33), amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az MFB magatartásáért az állam felelős. Az MFB közérdekű célkitűzéseket követ, jogállásáról külön jogszabály rendelkezik, bizonyos fokig mentesül a pénzügyi felügyeleti szabályok alól, és a hatóságok nagymértékben gyakorolnak felügyeletet az igazgatóság felett.

| (46) | Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők. |
| --- | --- |

(46)

Ezért az MFB cselekedetei az államnak betudhatónak tekinthetők.

4.1.3.   Szelektivitás, a verseny torzítása és a kereskedelemre gyakorolt hatás

| (47) | A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi. |
| --- | --- |

(47)

A Nitrogénműveket célzó intézkedések szelektívek, mivel egyetlen vállalkozásra korlátozódnak. E szelektív intézkedések valószínűleg torzítják a versenyt, hiszen előnyhöz juttatnak egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a műtrágyák piacát, ahol a kedvezményezett tevékenységét kifejti, a tagállamok közötti kiterjedt kereskedelem jellemzi.

| (48) | Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem. |
| --- | --- |

(48)

Az MFB által nyújtott hitelhez biztosított kezességvállalás is szelektív, mivel csak az MFB-re korlátozódik. E szelektív kezességvállalás valószínűleg torzítja a versenyt, hiszen előnyhöz juttat egy vállalkozást a támogatásban nem részesülő más versenytársakkal szemben. Végezetül, a bankszektor olyan ágazat, amelyet érint a Közösségen belüli kereskedelem.

4.2.   Az állami támogatás meglétére vonatkozó következtetés

| (49) | A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(49)

A bemutatottak alapján a Bizottság úgy véli, hogy a fenti intézkedések teljesítik az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket, ezért az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősülnek.

4.3.   Az állami támogatás összeegyeztethetősége

4.3.1.   A Nitrogénművek javára hozott intézkedések

| (50) | A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság előzetesen úgy ítéli meg, hogy a Nitrogénművek javára hozott intézkedések állami támogatásnak minősülnek. E tekintetben összeegyeztethetőségüket az EK-Szerződés 87. cikkének (2) és (3) bekezdésében foglalt kivételek fényében kell értékelni.

| (51) | A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság úgy véli, a szóban forgó ügyben esetleg a következő kivételek alkalmazhatók.

Összeegyeztethetőség a regionális támogatásokról szóló iránymutatás alapján

| (52) | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság. |
| --- | --- |

(52)

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontjában rögzített kivétel engedélyezi az olyan térségek gazdasági fejlődésének előmozdítására nyújtott támogatást, ahol rendkívül alacsony az életszínvonal vagy jelentős az alulfoglalkoztatottság.

| (53) | A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól. |
| --- | --- |

(53)

A társaság székhelye olyan régióban található, amely a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális támogatásokról szóló iránymutatás (34) (a továbbiakban: a regionális támogatásokról szóló iránymutatás) keretében Magyarország 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó nemzeti regionális állami támogatási térképe (35) alapján elvben jogosult lehet regionális támogatásra, mivel azonban a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, ez kizárja az iránymutatás hatálya alól.

| (54) | Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36). |
| --- | --- |

(54)

Még ha a Nitrogénműveket egészséges vállalkozásnak lehetne is tekinteni, a Bizottságnak erős kétségei vannak afelől, hogy az intézkedések olyan beruházáshoz kapcsolódnak, amelyek támogathatók lennének a regionális támogatásokról szóló iránymutatás keretében (36).

Összeegyeztethetőség a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatás alapján

| (55) | A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekinti a vállalkozásoknak nyújtott megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásokat, amennyiben azok teljesítik a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített feltételeket.

| (56) | Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:






  a) | Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül. |
| --- | --- | --- |

(56)

Nehéz helyzetben lévő vállalkozásként a Nitrogénművek elvben jogosult lenne megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásra. Ebben a szakaszban azonban úgy tűnik, nem teljesülnek a megmentési és szerkezetátalakítási iránymutatásban rögzített, a megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségéhez szükséges feltételek. Különösen az alábbiakat kell kiemelni:

a)

Megmentési támogatás: Bejelentés hiányában a Bizottság nem tudja megállapítani, hogy az intézkedés megmentési támogatásként a szükséges minimumra korlátozódik-e, nyújtását indokolják-e súlyos szociális problémák, valamint hogy túlzott mértékű nemkívánatos hatásai nem gyűrűznek-e be a többi tagállamba. Ezenfelül az intézkedések 4, illetve 6 évre szólnak, így túllépik a hat hónapos korlátot. Továbbá a magyar hatóságok – mivel álláspontjuk szerint az intézkedés nem támogatás – nem vállaltak kötelezettséget arra, hogy szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet nyújtsanak be, amenynyiben az intézkedés nem kerül lezárásra hat hónapon belül.

| b) | Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása. |
| --- | --- |

b)

Szerkezetátalakítási támogatás: Bejelentés és szerkezetátalakítási terv hiányában a Bizottság nem tudja értékelni, hogy a támogatás helyreállítaná-e a hosszú távú életképességet, a szükséges minimumra korlátozódna-e, valamint hogy (különösen tekintettel a kedvezményezett számottevő piaci jelenlétére Magyarországon) elkerülhető lenne-e a verseny túlzott mértékű torzulása.

Összeegyeztethetőség az ideiglenes keretrendszer alapján

| (57) | A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek. |
| --- | --- |

(57)

A jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez létrehozott ideiglenes keretrendszer (37) (a továbbiakban: az ideiglenes keretrendszer) rögzíti azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén bizonyos, a valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetését célzó intézkedések az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők lehetnek.

| (58) | Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei. |
| --- | --- |

(58)

Ami a jelenlegi ügyet illeti, hangsúlyozni kell, hogy a támogatási intézkedések csak akkor minősülnek összeegyeztethetőnek, ha olyan vállalkozásoknak nyújtották őket, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben. Az értékelés e szakaszában nem lehet megállapítani, mikor kezdődtek a Nitrogénművek állítólagos nehézségei.

| (59) | Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének. |
| --- | --- |

(59)

Úgy tűnik továbbá, hogy a kezességvállalási vagy hitelintézkedések ideiglenes keretrendszer alapján való összeegyeztethetőségének számos feltétele nem teljesül. Először is, a keretrendszer 4.3.2. pontjának d) alpontja előírja, hogy kezességvállalás esetében a kölcsön maximális összege nem haladhatja meg a kedvezményezett éves bérköltségét. A jelenlegi ügyben azonban, 600 fős személyzettel és durván becsült 600 ezer HUF havi átlagos bruttó bérköltséggel számolva ez mintegy 4,32 milliárd HUF (38) éves bérköltséget eredményezne a kedvezményezettnél, ami csupán töredéke a kezességvállalással fedezett hitelek teljes összegének.

| (60) | Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését. |
| --- | --- |

(60)

Az is kétséges továbbá, hogy a hitelek és a kezességvállalások ellentételezése elégséges lenne-e, még ha az ideiglenes keretrendszer lehetővé is teszi az éves kezességvállalási díj/az alkalmazandó kamatláb bizonyos mértékű csökkentését.

4.3.2.   Az MFB javára hozott intézkedés

| (61) | A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában. |
| --- | --- |

(61)

A jelenlegi szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy a beruházási hitelhez nyújtott 100 %-os állami kezességvállalás állami támogatási elemeket tartalmaz a hitelező MFB javára. Ezenfelül semmi sem utal arra, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (2) bekezdésében, illetve 87. cikkének (3) bekezdésében rögzített kivételek alkalmazhatók lennének ilyen támogatásra. Ellenkezőleg: a kezességvállalási közlemény szerint, amennyiben a kezességvállalás a hitelezőnek nyújtott támogatást tartalmaz, ez alapelvként működési támogatásnak minősül. Az ilyen jellegű támogatás nem tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, mivel semmiféle tevékenység vagy gazdasági régió fejlődését nem segíti elő, továbbá időben nem korlátozott, nem csökkenő és nem arányos semmilyen sajátos gazdasági hátrány orvoslásának vonatkozásában.

4.4.   Az összeegyeztethetőségre vonatkozó következtetések

4.4.1.   A Nitrogénműveknek nyújtott támogatás

| (62) | A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(62)

A fentiek és a jelenleg rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy a Nitrogénművek javára hozott vitatott intézkedések megmentési vagy szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a közös piaccal. Ezenfelül a Bizottság sem az ideiglenes keretrendszer, sem a regionális támogatási iránymutatás alapján nem tekinti összeegyeztethetőnek az intézkedéseket.

| (63) | Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható. |
| --- | --- |

(63)

Tekintettel arra, hogy a Bizottság feltételezése szerint a kedvezményezett nehéz helyzetben lévő vállalkozás, úgy tűnik, az EK-Szerződésben rögzített egyéb derogációk egyike sem alkalmazható.

| (64) | A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság tehát megállapítja, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező intézkedések nem tűnnek összeegyeztethetőnek a közös piaccal.

4.4.2.   Az MFB-nek nyújtott támogatás

| (65) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedés, amennyiben támogatásnak minősül, nem összeegyeztethető a közös piaccal.

5.   KÖVETKEZTETÉS

| (66) | Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(66)

Egyes jelek erősen arra utalnak, hogy a szóban forgó intézkedések állami támogatásnak minősülnek, és a nyilvánosan hozzáférhető információk alapján a Bizottságnak komoly kétségei vannak az összeegyeztethetőségüket illetően. Magyarország többszöri felkérés ellenére sem jelentette be az intézkedéseket a Bizottságnak az eljárási szabályzat 2. cikkének megfelelően. Ezért a Bizottság úgy határozott, hogy a leírt intézkedésekkel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást.

Határozat

| 1. | A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:






  — | a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata; |
| --- | --- | --- |

1.

A fenti megfontolások alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást, továbbá felkéri a magyar hatóságokat, hogy e levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül nyújtsák be mindazon dokumentumokat, információkat és adatokat, amelyek az intézkedések összeegyeztethetőségének értékeléséhez szükségesek. Ezeknek az információknak különösen a következőkre kell kiterjedniük:

—

a Péti Nitrogénművek és az MFB közötti, az 52 millió EUR és 10 milliárd HUF – (a 2009. január 23-i 1007/2009 sz. kormányhatározattal módosított) 2008. december 20-i 1086/2008 sz. kormányhatározat alapján nyújtott – egyedi hitelekről szóló szerződések másolata;

| — | a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek és a magyar kormány közötti, a fenti hitelekhez nyújtott kezességvállalásról szóló szerződések másolata;

| — | a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása; |
| --- | --- |

—

a tényleges éves kezességvállalási díj egyszeri díjból történő kiszámításának bemutatása;

| — | részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata; |
| --- | --- |

—

részletes információ az érintett ügylet biztosítékkal való fedezettségéről, különös tekintettel a zálogjoggal terhelt eszközök leírására, a zálogjogok ranghelyére és a várható felszámolási értékre; a jelzálogokra vonatkozó szerződések másolata;

| — | A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

A műtrágyapiac általános bemutatása 2008-ra vonatkozóan;

| — | a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek részletes leírása (alapítás, tulajdonosi szerkezet, amennyiben rendelkezésre áll, üzleti terv), különös tekintettel a jelenlegi és a múltbeli pénzügyi helyzetre és a társaság termelésének 2008. októberi leállításához vezető pontos körülményekre és okokra;

| — | a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra; |
| --- | --- |

—

a Péti Nitrogénművek könyvvizsgáló által hitelesített éves beszámolói a 2004–2008 közötti időszakra;

| — | részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben; |
| --- | --- |

—

részletes információ a Péti Nitrogénművek 2008. évi adósságszerkezetéről és pénzforgalmáról (különös tekintettel a termelés leállítását megelőző időszakra), valamint arról, van-e/volt-e a társaságnak kifizetetlen/be nem hajtott tartozása állami szervekkel, például az adóhatósággal vagy a társadalombiztosítással szemben;

| — | annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«; |
| --- | --- |

—

annak magyarázata, miért módosították 2009. január 23-án a 2008. december 20-i kormányhatározatot; különösen, hogy miért lépett az állam számára a kezességvállalás fejében eredetileg meghatározott biztosíték, a részvények 76 %-a helyébe »megfelelő szerződéses garancia«;

| — | tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást; |
| --- | --- |

—

tájékoztatás arról, miért és milyen körülmények között szüntette meg – sajtóhírek szerint – az OTP Bank 2008 őszén a Nitrogénműveknek nyújtott finanszírozást;

| — | a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei. |
| --- | --- |

—

a két kereskedelmi bankkal meglévő hitelkeretek feltételeinek leírása, valamint a magyar hatóságok tájékoztatása szerint hasonló, kereskedelmi banktól származó hitelajánlat pontos feltételei.

| 2. | A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság kéri a magyar hatóságokat, hogy e levél másolatát azonnal továbbítsák a támogatás lehetséges kedvezményezettje részére.

| 3. | A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság felhívja a figyelmet a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkére, amely értelmében sor kerülhet az érintett tagállam által a kedvezményezettől való minden jogellenes támogatás visszafizettetésére.

| 4. | A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.’ |
| --- | --- |

4.

A Bizottság emlékezteti Magyarországot, hogy az érdekelt feleket e levélnek és érdemi összefoglalójának az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában történő közzététele útján tájékoztatja. E levél másolatának megküldésével az EFTA Felügyeleti Hatóságot is értesíti. Valamennyi érdekelt felet felkéri továbbá, hogy a közzétételt követő egy hónapon belül nyújtsa be észrevételeit.’

---

(1)  Mintegy 33 millió EUR.

1

(2)  A Nitrogénművek honlapjáról származó információ: http://www.nitrogen.hu/cegunkrol/gazdadatok.html

2

(3)  http://www.kormanyszovivo.hu/news/show/news_1122?lang=hu

3

(4)  1086/2008. (XII. 20.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 184/2008. számában.

4

(5)  1007/2009. (I. 23.) kormányhatározat, megjelent a Magyar Közlöny 9/2009. számában.

5

(6)  A Közösség iránymutatása a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról, HL C 244., 2004.10.1., 2–17. o.

6

(7)  A magyar hatóságok a társaság 2007. évi pénzügyi adatainak igen rövid kivonatát nyújtották be, amely mintegy 10 millió EUR-s veszteséget mutat. A 2008-as évre vonatkozóan pozitív eredményt jeleztek, ez azonban csak előzetes adatokon alapul. A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó pozitív előrejelzések nem kellően megalapozottak.

7

(8)  A magyar hatóságok 2009. február 17-i levelükben tájékoztatták a Bizottságot, hogy a hitel összege 52 millió EUR. A december 20-i kormányhatározat maximum 56 millió EUR összegű hitelt hagyott jóvá.

8

(9)  Egyelőre nem világos, hogy új hitelről van-e szó. A sajtóban a hitelt az MFB által korábban nyújtott, „létező” beruházási hitelként szerepel, a magyar hatóságok ugyanakkor „nyújtandóként” említik az összeget.

9

(10)  A BUBOR a magyar bankközi hitelkamatláb.

10

(11)  Például a Népszabadság2009. január 28-i cikke: http://nol.hu/gazdasag/lap-20090128-20090128-76

11

Népszabadság

(12)  Például a fentebb már említett kormányszóvivői nyilatkozat.

12

(13)  A referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleményben meghatározottak szerint.

13

(14)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény szerint a biztosítékok mértéke a nemteljesítéskori (LGD) veszteségrátával mérhető, amely a várható veszteség az adós kitettségének százalékában, figyelembe véve a biztosítékokból és a fizetésképtelenség során értékesített vagyontárgyakból behajtható összegeket; ebből következően a nemteljesítéskori veszteségráta fordítottan arányos a biztosítékok érvényességével. Feltételezik, hogy a nagy mértékű biztosítékok 30 % alatti, illetve azzal egyenlő, az átlagos mértékű biztosítékok 31 % és 59 % közötti, és az alacsony mértékű biztosítékok 60 %-kal egyenlő, illetve annál magasabb nemteljesítéskori veszteséggel járnak.

14

(15)  A hitel nyújtásának feltételezett időpontjában.

15

(16)  Forrás: http://www.euribor.org/html/download/euribor_2008B.xls

16

(17)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

17

(18)  HL C 14., 2008.1.19., 6. o.

18

(19)  5,36 % + 4 % = 9,36 %; 5,36 + 10 % = 15,36 %.

19

(20)  2008 decemberében a három hónapos BUBOR 10,55 %-ot tett ki.

20

(21)  Az intézkedés nyújtásának feltételezett időpontjában.

21

(22)  http://www.mnb.hu/engine.aspx?page=search

22

(23)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

23

(24)  8,58 % + 4 % = 12,58 %; 8,58 + 10 % = 18,58 %.

24

(25)  A referencia-kamatlábról szóló közlemény értelmében az általános mértékű biztosítékkal való fedezettség esetében az alap-kamatlábat 650 bázisponttal kell megnövelni, ezért: 8,58 % + 6,5 % = 15,08 %.

25

(26)  HL C 155., 2008.6.20., 6. o.

26

(27)  A kezességvállalási közlemény 3.2. pontja.

27

(28)  Ez a piaci feltételekkel felvett hitel becsült kamatlába (9,36 % – 15,36 %) és annak 5,085 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

28

(29)  Ez a piaci feltételekkel felvett, általános vagy alacsony fedezettségű hitel becsült kamatlába (15,08 % – 15,36 %) és annak 13,05 %-os tényleges ellentételezése közötti különbség eredménye.

29

(30)  2001. évi XX. törvény a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaságról.

30

(31)  1995. évi XXXIX. törvény az állam tulajdonában lévő vállalkozói vagyon értékesítéséről.

31

(32)  C-345/02. sz. Pearle BV. ügy.

32

Pearle BV

(33)  C-482/99 sz. Franciaország kontra Bizottság ügy; 52–57. pont.

33

Franciaország kontra Bizottság

(34)  HL C 54., 2006.3.4., 13–45. o.

34

(35)  HL C 256., 2006.10.24., 7. o.

35

(36)  Az értékelés e szakaszában nem világos, milyen beruházás húzódik meg az 52 millió EUR-s „beruházási hitel” hátterében. Emellett a 10 milliárd HUF hitelt kifejezetten a működési költségek fedezésére nyújtották.

36

(37)  A Bizottság közleménye – Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban. HL C 16., 2009.1.22., 1–9. o.

37

(38)  Hozzávetőlegesen 14 millió EUR.

38

---