# Az Európai Unió L 109/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 109 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. április 29. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 109

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. április 29.

---

| Tartalom | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. március 8.) a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak és a Lengyel Köztársaságnak a takarmánynövény-vetőmagok, a gabonavetőmagok, a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok, az erdészeti szaporítóanyagok, illetőleg az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 1999/105/EK és 2002/57/EK tanácsi irányelv szerinti kötelezettségek alól egyes fajok tekintetében történő mentesítéséről
  (az értesítés a C(2005) 525. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | Európai Központi Bank |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2005. február 15.) az Európai Központi Bank egyes statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a nemzeti központi bankok monetáris és bankstatisztika terén történő statisztikai adatszolgáltatására vonatkozó eljárásokról szóló EKB/2003/2 iránymutatás módosításáról (EKB/2005/4) | 6 |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2005. február 17.) az Európai Központi Bank statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a Központi Bankok Európai Rendszerén belül a kormányzati pénzügyi statisztika területén belüli statisztikai információcsere eljárásairól (EKB/2005/5) | 81 |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2005. március 11.) az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló EKB/2000/1 iránymutatás módosításáról (EKB/2005/6) | 107 |

Tartalom

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. március 8.) a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak és a Lengyel Köztársaságnak a takarmánynövény-vetőmagok, a gabonavetőmagok, a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok, az erdészeti szaporítóanyagok, illetőleg az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 1999/105/EK és 2002/57/EK tanácsi irányelv szerinti kötelezettségek alól egyes fajok tekintetében történő mentesítéséről
  (az értesítés a C(2005) 525. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 525. számú dokumentummal történt)

1

1

Európai Központi Bank

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2005. február 15.) az Európai Központi Bank egyes statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a nemzeti központi bankok monetáris és bankstatisztika terén történő statisztikai adatszolgáltatására vonatkozó eljárásokról szóló EKB/2003/2 iránymutatás módosításáról (EKB/2005/4)

(EKB/2005/4)

6

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2005. február 17.) az Európai Központi Bank statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a Központi Bankok Európai Rendszerén belül a kormányzati pénzügyi statisztika területén belüli statisztikai információcsere eljárásairól (EKB/2005/5)

(EKB/2005/5)

81

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2005. március 11.) az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló EKB/2000/1 iránymutatás módosításáról (EKB/2005/6)

(EKB/2005/6)

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 29.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/1

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. március 8.)

a Cseh Köztársaságnak, az Észt Köztársaságnak, a Ciprusi Köztársaságnak, a Lett Köztársaságnak, a Litván Köztársaságnak, a Máltai Köztársaságnak és a Lengyel Köztársaságnak a takarmánynövény-vetőmagok, a gabonavetőmagok, a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok, az erdészeti szaporítóanyagok, illetőleg az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 1999/105/EK és 2002/57/EK tanácsi irányelv szerinti kötelezettségek alól egyes fajok tekintetében történő mentesítéséről

(az értesítés a C(2005) 525. számú dokumentummal történt)

(Csak a cseh, az észt, a görög, a lengyel, a lett, a litván és a máltai nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/325/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a takarmánynövény-vetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/401/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 23a. cikkére,

tekintettel a gabonavetőmagok forgalmazásáról szóló, 1966. június 14-i 66/402/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 23a. cikkére,

tekintettel a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1968. április 9-i 68/193/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 18a. cikkére,

tekintettel az erdészeti szaporítóanyagok forgalmazásáról szóló, 1999. december 22-i 1999/105/EK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/57/EK tanácsi irányelvre (5) és különösen annak 28. cikkére,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Málta és Lengyelország által beterjesztett kérelemre,

mivel:

| (1) | A 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 1999/105/EK és 2002/57/EK irányelvek előírásokat tartalmaznak a takarmánynövény-vetőmagok, a gabonavetőmagok, a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok, az erdészeti szaporítóanyagok, illetőleg az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazására. Ezek az irányelvek azt is előírják, hogy egyes feltételek megléte esetén a tagállamok teljes mértékben vagy részlegesen mentesíthetők az irányelveknek egyes fajok vagy anyagok tekintetében történő alkalmazása alól. |
| --- | --- |

(1)

A 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 1999/105/EK és 2002/57/EK irányelvek előírásokat tartalmaznak a takarmánynövény-vetőmagok, a gabonavetőmagok, a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok, az erdészeti szaporítóanyagok, illetőleg az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazására. Ezek az irányelvek azt is előírják, hogy egyes feltételek megléte esetén a tagállamok teljes mértékben vagy részlegesen mentesíthetők az irányelveknek egyes fajok vagy anyagok tekintetében történő alkalmazása alól.

| (2) | A melléklet I., II. és V. részében felsorolt fajok vetőmagját egyes tagállamokban rendes körülmények között nem szaporítják, illetőleg nem hozzák forgalomba. A melléklet III. részében felsorolt szőlőfajták termesztése és szaporítóanyagok forgalmazása egyes tagállamokban gazdasági szempontból elenyésző jelentőségű. A melléklet IV. részében felsorolt fafajok egyes tagállamokban erdészeti szempontból ugyancsak nem jelentősek. |
| --- | --- |

(2)

A melléklet I., II. és V. részében felsorolt fajok vetőmagját egyes tagállamokban rendes körülmények között nem szaporítják, illetőleg nem hozzák forgalomba. A melléklet III. részében felsorolt szőlőfajták termesztése és szaporítóanyagok forgalmazása egyes tagállamokban gazdasági szempontból elenyésző jelentőségű. A melléklet IV. részében felsorolt fafajok egyes tagállamokban erdészeti szempontból ugyancsak nem jelentősek.

| (3) | Amíg ezek a feltételek fennállnak, az érintett tagállamokat a kérdéses fajok és anyagok tekintetében célszerű mentesíteni a 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 1999/105/EK és 2002/57/EK irányelvekben foglalt kötelezettségek alól. |
| --- | --- |

(3)

Amíg ezek a feltételek fennállnak, az érintett tagállamokat a kérdéses fajok és anyagok tekintetében célszerű mentesíteni a 66/401/EGK, 66/402/EGK, 68/193/EGK, 1999/105/EK és 2002/57/EK irányelvekben foglalt kötelezettségek alól.

| (4) | Az e határozatban előírt intézkedések nem érintik az 1259/1999/EK tanácsi rendelet 2004. évi alkalmazására vonatkozó átmeneti intézkedéseknek a Cseh Köztársaságra, Észtországra, Ciprusra, Lettországra, Litvániára, Magyarországra, Máltára, Lengyelországra, Szlovéniára és Szlovákiára vonatkozó egységes területalapú támogatási rendszer tekintetében történő megállapításáról szóló, 2003. december 16-i 2199/2003/EK bizottsági rendelet (6) rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(4)

Az e határozatban előírt intézkedések nem érintik az 1259/1999/EK tanácsi rendelet 2004. évi alkalmazására vonatkozó átmeneti intézkedéseknek a Cseh Köztársaságra, Észtországra, Ciprusra, Lettországra, Litvániára, Magyarországra, Máltára, Lengyelországra, Szlovéniára és Szlovákiára vonatkozó egységes területalapú támogatási rendszer tekintetében történő megállapításáról szóló, 2003. december 16-i 2199/2003/EK bizottsági rendelet (6) rendelkezéseit.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottsága véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

1.   Az e határozat mellékletének I. részében megjelölt tagállamok a táblázat első oszlopában felsorolt fajok tekintetében mentesülnek a 66/401/EGK irányelv alkalmazása alól, kivéve annak 14. cikke (1) bekezdését.

2.   Az e határozat mellékletének II. részében megjelölt tagállamok a táblázat első oszlopában felsorolt fajok tekintetében mentesülnek a 66/402/EGK irányelv alkalmazása alól, kivéve annak 14. cikke (1) bekezdését, továbbá Lettország esetében kivéve annak 19. cikke (1) bekezdését is a kukorica tekintetében.

3.   Az e határozat mellékletének III. részében megjelölt tagállamok a táblázat első oszlopában felsorolt fajok tekintetében mentesülnek a 68/193/EGK irányelv alkalmazása alól, kivéve annak 12. és 12a. cikkét.

4.   Az e határozat mellékletének IV. részében megjelölt tagállamok a táblázat első oszlopában felsorolt fajok tekintetében mentesülnek az 1999/105/EK irányelv alkalmazása alól, kivéve annak 17. cikke (1) bekezdését.

5.   Az e határozat mellékletének V. részében megjelölt tagállamok a táblázat első oszlopában felsorolt fajok tekintetében mentesülnek a 2002/57/EK irányelv alkalmazása alól, kivéve annak 17. cikkét, továbbá Málta esetében kivéve annak 9. cikke (1) bekezdését is a napraforgó tekintetében.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Máltai Köztársaság és a Lengyel Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 8-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 125., 1966.7.11., 2298/66. o.A legutóbb a 2004/117/EK bizottsági irányelvvel (HL L 14., 2005.1.18., 18. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL 125., 1966.7.11., 2309/66. o. A legutóbb a 2004/117/EK irányelvvel módosított irányelv.

2

(3)  HL L 93., 1968.4.17., 15. o. A legutóbb az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 268., 2003.10.18., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 11., 2000.1.15., 17. o.

4

(5)  HL L 193., 2002.7.20., 74. o. A legutóbb a 2003/61/EK irányelvvel (HL L 165., 2003.7.3., 23. o.) módosított irányelv.

5

(6)  HL L 328., 2003.12.17., 21-24. o.A legutóbb az 1766/2004/Ek rendelettel (HL L 315., 2004.10.14., 27. o.) módosított rendelet.

6

---

MELLÉKLET

Jelmagyarázat

Rövidítések

| CZ | : | a Cseh Köztársaság |
| --- | --- | --- |
| EE | : | az Észt Köztársaság |
| CY | : | a Ciprusi Köztársaság |
| LV | : | a Lett Köztársaság |
| LT | : | a Litván Köztársaság |
| MT | : | a Máltai Köztársaság |
| PL | : | a Lengyel Köztársaság |

CZ

:

a Cseh Köztársaság

EE

:

az Észt Köztársaság

CY

:

a Ciprusi Köztársaság

LV

:

a Lett Köztársaság

LT

:

a Litván Köztársaság

MT

:

a Máltai Köztársaság

PL

:

a Lengyel Köztársaság

Az X jel a táblázat fejlécében megjelölt tagállam mentesítését jelenti.

I. rész – a 66/401/EGK irányelv

| | CZ | EE | CY | LV | LT | MT | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Agrostis canina | | | | X | | | |
| Alopecurus pratensis | | | | | | X | |
| Arrhenatherum elatius | | | | | | X | |
| Bromus catharticus | | | | X | X | X | |
| Bromus sitchensis | | | | X | X | X | X |
| Cynodon dactylon | X | | | X | X | | X |
| Dactylis glomerata | | | | | | X | |
| Festuca arundinacea | | | | | | X | |
| x Festulolium | | | | | | X | |
| Lolium x boucheanum | | | | | | X | |
| Phalaris aquatica | | | | X | X | X | X |
| Phleum bertolinii | | | | | | X | |
| Phleum pratense | | | | | | X | |
| Poa annua | | | | | | X | X |
| Poa nemoralis | | | | X | | X | |
| Poa palustris | | | | | | X | |
| Poa trivialis | | | | | | X | |
| Trisetum flavescens | | | | X | | X | X |
| Hedysarum coronarium | X | | | X | X | | X |
| Lotus corniculatus | | | | | | X | |
| Lupinus albus | | | | | | X | |
| Lupinus angustifolius | | | | | | X | |
| Lupinus luteus | | | | | | X | |
| Medicago lupulina | | | | X | | X | |
| Medicago x varia | | | | | | X | |
| Onobrychis viciifolia | | | | | | X | |
| Trifolium alexandrinum | | | | X | | | X |
| Trifolium hybridum | | | | | | X | |
| Trifolium incarnatum | | | | X | | X | |
| Trifolium repens | | | | | | X | |
| Trifolium resupinatum | | | | X | | X | |
| Trigonella foenum-graecum | | | | X | X | X | X |
| Vicia pannonica | | | | X | | X | X |
| Vicia villosa | | | | | | X | |
| Brassica napus var. napobrassica | | | | | | X | |
| Phacelia tanacetifolia | | | | | | X | |
| Raphanus sativus var. oleiformis | | | | | | X | |

CZ

EE

CY

LV

LT

MT

PL

Agrostis canina

X

Alopecurus pratensis

X

Arrhenatherum elatius

X

Bromus catharticus

X

X

X

Bromus sitchensis

X

X

X

X

Cynodon dactylon

X

X

X

X

Dactylis glomerata

X

Festuca arundinacea

X

x Festulolium

X

Lolium x boucheanum

X

Phalaris aquatica

X

X

X

X

Phleum bertolinii

X

Phleum pratense

X

Poa annua

X

X

Poa nemoralis

X

X

Poa palustris

X

Poa trivialis

X

Trisetum flavescens

X

X

X

Hedysarum coronarium

X

X

X

X

Lotus corniculatus

X

Lupinus albus

X

Lupinus angustifolius

X

Lupinus luteus

X

Medicago lupulina

X

X

Medicago x varia

X

Onobrychis viciifolia

X

Trifolium alexandrinum

X

X

Trifolium hybridum

X

Trifolium incarnatum

X

X

Trifolium repens

X

Trifolium resupinatum

X

X

Trigonella foenum-graecum

X

X

X

X

Vicia pannonica

X

X

X

Vicia villosa

X

Brassica napus var. napobrassica

X

Phacelia tanacetifolia

X

Raphanus sativus var. oleiformis

X

II. rész – a 66/402/EGK irányelv

| | CZ | EE | CY | LV | LT | MT | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oryza sativa | X | X | | X | X | X | X |
| Phalaris canariensis | | X | | X | | | |
| Sorghum bicolor | | X | | X | | | X |
| Sorghum sudanense | | X | | X | X | | X |
| Sorghum bicolor x Sorghum sudanense | | X | | X | | | X |
| Zea mays | | | | X | | | |

CZ

EE

CY

LV

LT

MT

PL

Oryza sativa

X

X

X

X

X

X

Phalaris canariensis

X

X

Sorghum bicolor

X

X

X

Sorghum sudanense

X

X

X

X

Sorghum bicolor x Sorghum sudanense

X

X

X

Zea mays

X

III. rész – a 68/193/EGK irányelv

| | CZ | EE | CY | LV | LT | MT | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vitis | | X | | X | X | | X |

CZ

EE

CY

LV

LT

MT

PL

Vitis

X

X

X

X

IV. rész – az 1999/105/EK irányelv

| | CZ | EE | CY | LV | LT | MT | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Abies alba | | X | | | X | X | |
| Abies cephalonica | | X | | | X | X | |
| Abies grandis | | X | | | X | X | |
| Abies pinsapo | | X | | | X | X | |
| Acer platanoides | | | | | | X | |
| Acer pseudoplatanus | | X | | | X | X | |
| Alnus glutinosa | | | | | | X | |
| Alnus incana | | | | | | X | |
| Betula pendula | | | | | | X | |
| Betula pubescens | | | | | | X | |
| Carpinus betulus | | X | | | | X | |
| Castanea sativa | | X | | | X | | |
| Cedrus atlantica | | X | | | X | X | |
| Cedrus libani | | X | | | X | X | |
| Fagus sylvatica | | X | | | | X | |
| Fraxinus angustifolia | | X | | | X | | |
| Fraxinus excelsior | | | | | | X | |
| Larix decidua | | | | | | X | |
| Larix x eurolepis | | | | | | X | |
| Larix kaempferi | | | | | | X | |
| Larix sibirica | | | | | X | X | |
| Picea abies | | | | | | X | |
| Picea sitchensis | | X | | | X | X | |
| Pinus brutia | | X | | | X | | |
| Pinus canariensis | | X | | | X | | |
| Pinus cembra | | X | | | X | X | |
| Pinus contorta | | | | | X | X | |
| Pinus halepensis | | X | | | X | | |
| Pinus leucodermis | | X | | | X | X | |
| Pinus nigra | | X | | | X | | |
| Pinus pinaster | | X | | | X | | |
| Pinus pinea | | X | | | X | | |
| Pinus radiata | | X | | | X | | |
| Prunus avium | | X | | | | | |
| Pseudotsuga menziesii | | | | | X | | |
| Quercus cerris | | X | | | X | | |
| Quercis ilex | | X | | | X | | |
| Quercus petraea | | X | | | | X | |
| Quercus pubescens | | X | | | X | X | |
| Quercus rubra | | | | | | X | |
| Quercus suber | | X | | | X | | |
| Robinia pseudoacacia | | X | | | | | |
| Tilia cordata | | | | | | X | |
| Tilia platyphyllos | | X | | | | X | |

CZ

EE

CY

LV

LT

MT

PL

Abies alba

X

X

X

Abies cephalonica

X

X

X

Abies grandis

X

X

X

Abies pinsapo

X

X

X

Acer platanoides

X

Acer pseudoplatanus

X

X

X

Alnus glutinosa

X

Alnus incana

X

Betula pendula

X

Betula pubescens

X

Carpinus betulus

X

X

Castanea sativa

X

X

Cedrus atlantica

X

X

X

Cedrus libani

X

X

X

Fagus sylvatica

X

X

Fraxinus angustifolia

X

X

Fraxinus excelsior

X

Larix decidua

X

Larix x eurolepis

X

Larix kaempferi

X

Larix sibirica

X

X

Picea abies

X

Picea sitchensis

X

X

X

Pinus brutia

X

X

Pinus canariensis

X

X

Pinus cembra

X

X

X

Pinus contorta

X

X

Pinus halepensis

X

X

Pinus leucodermis

X

X

X

Pinus nigra

X

X

Pinus pinaster

X

X

Pinus pinea

X

X

Pinus radiata

X

X

Prunus avium

X

Pseudotsuga menziesii

X

Quercus cerris

X

X

Quercis ilex

X

X

Quercus petraea

X

X

Quercus pubescens

X

X

X

Quercus rubra

X

Quercus suber

X

X

Robinia pseudoacacia

X

Tilia cordata

X

Tilia platyphyllos

X

X

V. rész – a 2002/57/EK irányelv

| | CZ | EE | CY | LV | LT | MT | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arachis hypogea | X | X | | X | X | X | X |
| Brassica rapa | | | | | | X | |
| Brassica juncea | | | | X | | X | |
| Brassica napus | | | | | | X | |
| Brassica nigra | | | | | | X | X |
| Cannabis sativa | | | X | | | X | |
| Carthamus tinctorius | | X | | X | | X | X |
| Carum carvii | | | | | | X | |
| Gossypium spp. | X | X | | X | X | X | X |
| Helianthus annuus | | | | | | X | |
| Linum usitatissimum | | | | | | X | |
| Papaver somniferum | | | X | | | X | |
| Sinapis alba | | | | | | X | |
| Glycine max | | | | X | | X | |

CZ

EE

CY

LV

LT

MT

PL

Arachis hypogea

X

X

X

X

X

X

Brassica rapa

X

Brassica juncea

X

X

Brassica napus

X

Brassica nigra

X

X

Cannabis sativa

X

X

Carthamus tinctorius

X

X

X

X

Carum carvii

X

Gossypium spp.

X

X

X

X

X

X

Helianthus annuus

X

Linum usitatissimum

X

Papaver somniferum

X

X

Sinapis alba

X

Glycine max

X

X

---

Európai Központi Bank

| 29.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/6

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2005. február 15.)

az Európai Központi Bank egyes statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a nemzeti központi bankok monetáris és bankstatisztika terén történő statisztikai adatszolgáltatására vonatkozó eljárásokról szóló EKB/2003/2 iránymutatás módosításáról

(EKB/2005/4)

(2005/326/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1., 12.1. és 14.3. cikkeire,

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Bank egyes statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a nemzeti központi bankok monetáris és bankstatisztikai adatszolgáltatására vonatkozó eljárásokról szóló, 2003. február 6-án kelt EKB/2003/2 iránymutatás (1) felülvizsgálatát követően egyes módosítások szükségessé váltak. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Bank egyes statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a nemzeti központi bankok monetáris és bankstatisztikai adatszolgáltatására vonatkozó eljárásokról szóló, 2003. február 6-án kelt EKB/2003/2 iránymutatás (1) felülvizsgálatát követően egyes módosítások szükségessé váltak.

| (2) | A különböző típusú statisztikai adatok adatszolgáltatási naptárát tartalmazó III. melléklet elhagyása miatt szükségessé vált a hatályba léptető rendelkezések, valamint az I. és II. mellékletek módosítása. A III. melléklet elhagyásának oka az, hogy a jövőben az Európai Központi Bank (EKB) a következő évben teljesítendő adatszolgáltatás vonatkozásában minden év szeptembere végén közli a jelentéstétel naptári rendjét a nemzeti központi bankokkal (NKB-k). |
| --- | --- |

(2)

A különböző típusú statisztikai adatok adatszolgáltatási naptárát tartalmazó III. melléklet elhagyása miatt szükségessé vált a hatályba léptető rendelkezések, valamint az I. és II. mellékletek módosítása. A III. melléklet elhagyásának oka az, hogy a jövőben az Európai Központi Bank (EKB) a következő évben teljesítendő adatszolgáltatás vonatkozásában minden év szeptembere végén közli a jelentéstétel naptári rendjét a nemzeti központi bankokkal (NKB-k).

| (3) | Az V. melléklet úgy módosul, hogy a hitelintézetek adatszolgáltatási rendje összhangba kerül az NKB-k és más monetáris pénzügyi intézmények adatszolgáltatási rendjével. |
| --- | --- |

(3)

Az V. melléklet úgy módosul, hogy a hitelintézetek adatszolgáltatási rendje összhangba kerül az NKB-k és más monetáris pénzügyi intézmények adatszolgáltatási rendjével.

| (4) | A VI. mellékletben szereplő „Strukturális Statisztikai Mutatószámok” kifejezés helyébe az összetévesztés elkerülése érdekében a „Strukturális Pénzügyi Mutatószámok” kifejezés lép. Ilyen összetévesztés azért keletkezhet, mert az Eurostat egy sor olyan strukturális mutatószámot állít elő, amelyek az EKB-adatbázisban is szerepelnek. |
| --- | --- |

(4)

A VI. mellékletben szereplő „Strukturális Statisztikai Mutatószámok” kifejezés helyébe az összetévesztés elkerülése érdekében a „Strukturális Pénzügyi Mutatószámok” kifejezés lép. Ilyen összetévesztés azért keletkezhet, mert az Eurostat egy sor olyan strukturális mutatószámot állít elő, amelyek az EKB-adatbázisban is szerepelnek.

| (5) | A VII. mellékletet azért kell módosítani, hogy a „központi kormányzat tulajdonában levő euro-bankjegyek és érmék” tétel kiemelt prioritást élvező tájékoztató adattá váljék. Ez segíteni fogja a monetáris aggregátumok kiszámításának javítását. |
| --- | --- |

(5)

A VII. mellékletet azért kell módosítani, hogy a „központi kormányzat tulajdonában levő euro-bankjegyek és érmék” tétel kiemelt prioritást élvező tájékoztató adattá váljék. Ez segíteni fogja a monetáris aggregátumok kiszámításának javítását.

| (6) | A IX. mellékletet azért kell módosítani, hogy az foglalja magába a negyedéves monetáris unió pénzügyi elszámolásai (Monetary Union Financial Accounts,„MUFA”) összeállításához szükséges monetáris és bankstatisztikai tájékoztató adatok szolgáltatásának követelményét. |
| --- | --- |

(6)

A IX. mellékletet azért kell módosítani, hogy az foglalja magába a negyedéves monetáris unió pénzügyi elszámolásai (Monetary Union Financial Accounts,„MUFA”) összeállításához szükséges monetáris és bankstatisztikai tájékoztató adatok szolgáltatásának követelményét.

| (7) | A X. mellékletet a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló, 2001. november 22-i EKB/2001/13 rendelet (2) egyes pénzügyi instrumentumok értékelésére vonatkozó értékelési szabályainak módosítása következtében kell módosítani. Továbbá az 5. táblázatot úgy kell módosítani, hogy az kiterjedjen a negyedéves tájékoztató adatok kiigazításaira. |
| --- | --- |

(7)

A X. mellékletet a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló, 2001. november 22-i EKB/2001/13 rendelet (2) egyes pénzügyi instrumentumok értékelésére vonatkozó értékelési szabályainak módosítása következtében kell módosítani. Továbbá az 5. táblázatot úgy kell módosítani, hogy az kiterjedjen a negyedéves tájékoztató adatok kiigazításaira.

| (8) | A XIII. mellékletet azért kell módosítani, hogy az vegye figyelembe a negyedéves tájékoztató adatok kiigazításai szolgáltatásának új követelményét, amelyet a X. melléklet most előír. |
| --- | --- |

(8)

A XIII. mellékletet azért kell módosítani, hogy az vegye figyelembe a negyedéves tájékoztató adatok kiigazításai szolgáltatásának új követelményét, amelyet a X. melléklet most előír.

| (9) | A XVI. mellékletet azért kell módosítani, hogy az ennek alapján történő adatszolgáltatás rendje illeszkedjen a tartalékképzési statisztika adatszolgáltatás rendjéhez. |
| --- | --- |

(9)

A XVI. mellékletet azért kell módosítani, hogy az ennek alapján történő adatszolgáltatás rendje illeszkedjen a tartalékképzési statisztika adatszolgáltatás rendjéhez.

| (10) | A XVIII. mellékletet azért kell módosítani, hogy az foglalja magába a tranzakciókra, a befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyek eladására és visszavásárlására vonatkozó adatok szolgáltatásának követelményét. Emellett a mellékletnek magába kell foglalnia a MUFA összeállítása során használatos új idősorok alkalmazásának kötelezettségét is. |
| --- | --- |

(10)

A XVIII. mellékletet azért kell módosítani, hogy az foglalja magába a tranzakciókra, a befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyek eladására és visszavásárlására vonatkozó adatok szolgáltatásának követelményét. Emellett a mellékletnek magába kell foglalnia a MUFA összeállítása során használatos új idősorok alkalmazásának kötelezettségét is.

| (11) | A XIX. mellékletet azért kell módosítani, hogy az foglalja magába a kamatszelvény nélküli kötvények értékének meghatározására szolgáló képletet. |
| --- | --- |

(11)

A XIX. mellékletet azért kell módosítani, hogy az foglalja magába a kamatszelvény nélküli kötvények értékének meghatározására szolgáló képletet.

| (12) | Néhány további módosítás szükséges a felülvizsgálatot követően, többek között az új tagállamok 2004. május 1-jei csatlakozása, illetve egyes átmeneti jelentéstételi szabályok és felmentések határidejének lejárata miatt. |
| --- | --- |

(12)

Néhány további módosítás szükséges a felülvizsgálatot követően, többek között az új tagállamok 2004. május 1-jei csatlakozása, illetve egyes átmeneti jelentéstételi szabályok és felmentések határidejének lejárata miatt.

| (13) | Az Alapokmány 12.1. és 14.3. cikkével összhangban az EKB iránymutatásai a közösségi jog szerves részét képezik, |
| --- | --- |

(13)

Az Alapokmány 12.1. és 14.3. cikkével összhangban az EKB iránymutatásai a közösségi jog szerves részét képezik,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Az EKB/2003/2 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:
  „(1)   Az NKB-k az EKB/2001/13 rendeletnek megfelelően a saját tagállamuk »központi bank« és »egyéb MPI-k« alszektorára vonatkozóan két összevont mérleget készítenek, és azokról adatokat szolgáltatnak. A központi bank mérlegére vonatkozó szükséges statisztikai adatokat az I. mellékletben található monetáris és bankstatisztikai összekötő táblázatok részletesebben is meghatározzák. Statisztikai adatszolgáltatási célokból az EKB saját mérlegéből veszi azon adatokat, amelyek megfelelnek az NKB-k által saját mérlegükből származtatott adatoknak. Saját mérlegük összeállítójaként az NKB-k a II. mellékletben megállapított eljárást követik, amikor rendszeresen figyelemmel kísérik az euro-rendszer statisztikai célú, hóvégi összevont mérlege és heti pénzügyi kimutatásai közötti összhangot, és amikor megfigyelésük eredményéről rendszeresen jelentést küldenek az EKB-nak. Saját mérlege összeállítójaként az EKB azonos eljárást követ. E statisztikai adatokat az EKB által megállapított és az NKB-kal minden év szeptember végéig közölt éves naptár szerint kell szolgáltatni.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (1) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:

„(1)   Az NKB-k az EKB/2001/13 rendeletnek megfelelően a saját tagállamuk »központi bank« és »egyéb MPI-k« alszektorára vonatkozóan két összevont mérleget készítenek, és azokról adatokat szolgáltatnak. A központi bank mérlegére vonatkozó szükséges statisztikai adatokat az I. mellékletben található monetáris és bankstatisztikai összekötő táblázatok részletesebben is meghatározzák. Statisztikai adatszolgáltatási célokból az EKB saját mérlegéből veszi azon adatokat, amelyek megfelelnek az NKB-k által saját mérlegükből származtatott adatoknak. Saját mérlegük összeállítójaként az NKB-k a II. mellékletben megállapított eljárást követik, amikor rendszeresen figyelemmel kísérik az euro-rendszer statisztikai célú, hóvégi összevont mérlege és heti pénzügyi kimutatásai közötti összhangot, és amikor megfigyelésük eredményéről rendszeresen jelentést küldenek az EKB-nak. Saját mérlege összeállítójaként az EKB azonos eljárást követ. E statisztikai adatokat az EKB által megállapított és az NKB-kal minden év szeptember végéig közölt éves naptár szerint kell szolgáltatni.”

| 2. | A 7. cikk (1) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:
  „(1)   Annak érdekében, hogy az EKB rendszeresen elkészíthesse az MPI-kamatlábakról szóló statisztikát, az NKB-k a XX. melléklettel összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat. E statisztikai adatokat az EKB által megállapított és az NKB-kal minden év szeptember végéig közölt éves naptár szerint kell szolgáltatni.” |
| --- | --- |

2.

A 7. cikk (1) bekezdésének helyébe az alábbi szöveg lép:

„(1)   Annak érdekében, hogy az EKB rendszeresen elkészíthesse az MPI-kamatlábakról szóló statisztikát, az NKB-k a XX. melléklettel összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat. E statisztikai adatokat az EKB által megállapított és az NKB-kal minden év szeptember végéig közölt éves naptár szerint kell szolgáltatni.”

| 3. | Az I., a II., az V., a VII., a X., a XV., a XVI., a XIX. és a XX. mellékletek ezen iránymutatás I. mellékletének megfelelően módosulnak. |
| --- | --- |

3.

Az I., a II., az V., a VII., a X., a XV., a XVI., a XIX. és a XX. mellékletek ezen iránymutatás I. mellékletének megfelelően módosulnak.

| 4. | A III. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

4.

A III. mellékletet el kell hagyni.

| 5. | A VI. melléklet helyébe az ezen iránymutatás II. mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

5.

A VI. melléklet helyébe az ezen iránymutatás II. mellékletében szereplő szöveg lép.

| 6. | A IX. melléklet helyébe az ezen iránymutatás III. mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

6.

A IX. melléklet helyébe az ezen iránymutatás III. mellékletében szereplő szöveg lép.

| 7. | A XIII. melléklet helyébe az ezen iránymutatás IV. mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

7.

A XIII. melléklet helyébe az ezen iránymutatás IV. mellékletében szereplő szöveg lép.

| 8. | A XVIII. melléklet [i. az 1. függelékében szereplő, Az EKB-nak továbbítandó, EPK-kra vonatkozó adatsorok (a befektetési alapok kivételével) (Kulcsfontosságú mutatószámok/tájékoztató adatok); és ii. a 2. függeléke kivételével] helyébe az ezen iránymutatás V. mellékletben szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

8.

A XVIII. melléklet [i. az 1. függelékében szereplő, Az EKB-nak továbbítandó, EPK-kra vonatkozó adatsorok (a befektetési alapok kivételével) (Kulcsfontosságú mutatószámok/tájékoztató adatok); és ii. a 2. függeléke kivételével] helyébe az ezen iránymutatás V. mellékletben szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ez az iránymutatás 2005. február 17-én lép hatályba.

3. cikk

Ennek az iránymutatásnak azon részt vevő tagállamok NKB-i a címzettjei, amelyek az Európai Közösséget létrehozó Szerződés alapján bevezették az egységes valutát.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2005. február 15-én.

az EKB kormányzótanácsa nevében

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 241., 2003.9.26., 1. o. A legutóbb az EKB/2004/1 iránymutatással (HL L 83., 2004.3.20., 29. o.) módosított iránymutatás.

1

(2)  HL L 333., 2001.12.17., 1. o. A legutóbb az EKB/2004/21 (HL L 371., 2004.12.18., 42. o.) rendelettel módosított rendelet.

2

---

I. MELLÉKLET

Az EKB/2003/2 iránymutatás I, II., V., VII., X., XV., XVI., XIX. és XX. mellékletei a következőképpen módosulnak:

| (1) | Az I. mellékletben az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A nemzeti központi bankok (NKB-k) és az Európai Központi Bank (EKB) a saját mérlegükre vonatkozó statisztikai adatok összeállítójaként a következő összekötő táblázatokat használják az euro-rendszer statisztikai célú hóvégi összevont mérlege, valamint a számviteli és likviditáskezelési célú napi pénzügyi beszámolók közötti összhang figyelemmel kísérésére. E statisztikai adatokat az EKB által megállapított és az NKB-kkal minden év szeptember végéig közölt éves naptár szerint kell szolgáltatni.” |
| --- | --- |

(1)

Az I. mellékletben az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A nemzeti központi bankok (NKB-k) és az Európai Központi Bank (EKB) a saját mérlegükre vonatkozó statisztikai adatok összeállítójaként a következő összekötő táblázatokat használják az euro-rendszer statisztikai célú hóvégi összevont mérlege, valamint a számviteli és likviditáskezelési célú napi pénzügyi beszámolók közötti összhang figyelemmel kísérésére. E statisztikai adatokat az EKB által megállapított és az NKB-kkal minden év szeptember végéig közölt éves naptár szerint kell szolgáltatni.”

| (2) | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1–6. szakaszok helyébe a következők lépnek:






  „1. | Ez a melléklet az Európai Központi Bank (EKB)/nemzeti központi bankok (NKB-k) mérlegének összeállítói által követendő eljárást mutatja be annak érdekében, hogy figyelemmel lehessen kísérni az euro-rendszer statisztikai célú, hóvégi összevont mérlege és heti pénzügyi kimutatásai (HPK) közötti összhangot. A számviteli adatokat és a statisztikai adatokat kell összevetni. |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1–6. szakaszok helyébe a következők lépnek:

„1.

Ez a melléklet az Európai Központi Bank (EKB)/nemzeti központi bankok (NKB-k) mérlegének összeállítói által követendő eljárást mutatja be annak érdekében, hogy figyelemmel lehessen kísérni az euro-rendszer statisztikai célú, hóvégi összevont mérlege és heti pénzügyi kimutatásai (HPK) közötti összhangot. A számviteli adatokat és a statisztikai adatokat kell összevetni.

| 2. | Lista készült a tartalmi összefüggések ellenőrzéseiről (lásd az 1. függeléket). Ha a két adatsor közötti bárminemű eltérés áll fenn, arra magyarázatot kell adni. A 2. függelék az említett ellenőrzésekkel összefüggő magyarázó megjegyzéseket tartalmazza. Az összehasonlítás során használt statisztikai aggregátumok felsorolása a 3. függelékben található, amely kapcsolatot teremt ezen aggregátumok és az elemi mérlegadatok (1) között. A számviteli adatok szöveges leírásának tekintetében a Központi Bankok Európai Rendszerében a könyvvitel és pénzügyi jelentéstétel jogi keretéről szóló, 2002. december 5-i EKB/2002/10 iránymutatás (2) nyújt teljes körű háttérinformációkat a HPK-k szerkezetéről, tartalmáról és az azokban alkalmazott számviteli szabályokról. |
| --- | --- |

2.

Lista készült a tartalmi összefüggések ellenőrzéseiről (lásd az 1. függeléket). Ha a két adatsor közötti bárminemű eltérés áll fenn, arra magyarázatot kell adni. A 2. függelék az említett ellenőrzésekkel összefüggő magyarázó megjegyzéseket tartalmazza. Az összehasonlítás során használt statisztikai aggregátumok felsorolása a 3. függelékben található, amely kapcsolatot teremt ezen aggregátumok és az elemi mérlegadatok (1) között. A számviteli adatok szöveges leírásának tekintetében a Központi Bankok Európai Rendszerében a könyvvitel és pénzügyi jelentéstétel jogi keretéről szóló, 2002. december 5-i EKB/2002/10 iránymutatás (2) nyújt teljes körű háttérinformációkat a HPK-k szerkezetéről, tartalmáról és az azokban alkalmazott számviteli szabályokról.

| 3. | A mérlegek összeállítóinak havi gyakorisággal kell elvégezniük ezen ellenőrzéseket országonként az NKB-k főbb adatai és az EKB mérlege közötti összhang biztosítása érdekében. A két adatsor közötti pontos megfelelés természetesen csak akkor lehetséges, ha a számviteli HPK lezárásának időpontja illeszkedik a statisztikai adatszolgáltatások idejéhez (azaz a hónap vége). A többi adatszolgáltatási időszakban ezen ellenőrzések szoros, de nem tökéletes összhangot biztosítanak a számviteli és statisztikai adatok között. Azon referencia-időszakokban, amikor a két időpont nem esik egybe, az NBK-k a statisztikai adatokat a hónap utolsó munkanapján készített »napi mérleggel« hasonlíthatják össze. |
| --- | --- |

3.

A mérlegek összeállítóinak havi gyakorisággal kell elvégezniük ezen ellenőrzéseket országonként az NKB-k főbb adatai és az EKB mérlege közötti összhang biztosítása érdekében. A két adatsor közötti pontos megfelelés természetesen csak akkor lehetséges, ha a számviteli HPK lezárásának időpontja illeszkedik a statisztikai adatszolgáltatások idejéhez (azaz a hónap vége). A többi adatszolgáltatási időszakban ezen ellenőrzések szoros, de nem tökéletes összhangot biztosítanak a számviteli és statisztikai adatok között. Azon referencia-időszakokban, amikor a két időpont nem esik egybe, az NBK-k a statisztikai adatokat a hónap utolsó munkanapján készített »napi mérleggel« hasonlíthatják össze.

| 4. | A mérlegkészítőknek tájékoztatniuk kell az EKB-t (Monetáris, Pénzügyi Intézményi és Piaci Statisztikai Osztály (MPIPSO)) az ellenőrzések eredményéről. A tájékoztatást a statisztikai adatokat megelőzően vagy azokkal együtt kell elküldeni, azaz a referencia-időpontot követő tizenötödik munkanapig. Amennyiben az ellenőrzések eltéréseket tárnak fel, a mérlegkészítőknek magyarázatot kell küldeniük a MPIPSO számára, amelynek legalább a kérdéses ellenőrzés leírását, az eltérés jellegét, a korábbi adatsorokra gyakorolt lehetséges hatásokat, és az eltérés jövőbeli jelentésekben megjelenő, várható jövőbeli alakulását kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

4.

A mérlegkészítőknek tájékoztatniuk kell az EKB-t (Monetáris, Pénzügyi Intézményi és Piaci Statisztikai Osztály (MPIPSO)) az ellenőrzések eredményéről. A tájékoztatást a statisztikai adatokat megelőzően vagy azokkal együtt kell elküldeni, azaz a referencia-időpontot követő tizenötödik munkanapig. Amennyiben az ellenőrzések eltéréseket tárnak fel, a mérlegkészítőknek magyarázatot kell küldeniük a MPIPSO számára, amelynek legalább a kérdéses ellenőrzés leírását, az eltérés jellegét, a korábbi adatsorokra gyakorolt lehetséges hatásokat, és az eltérés jövőbeli jelentésekben megjelenő, várható jövőbeli alakulását kell tartalmaznia.

| 5. | Az NKB-k terheinek minimalizálása érdekében magyarázatot célszerű évente csak egy alkalommal kérni. A közbeeső hónapokban az NKB-k csak egy egyszerűsített változat kitöltésére kötelesek, amelyben egyszerűen megjelölik a HPK és a statisztikai adatszolgáltatás közötti szerkezeti eltéréseket. A magyarázatokat a mellékelt sablonok útmutatása szerint kell összeállítani. Az első sablon (4. függelék) teljes egészében mutatja a tartalmi összefüggések ellenőrzésének eredményét. A második sablon (5. függelék) egyszerűsített módon mutatja be az ellenőrzések eredményét. |
| --- | --- |

5.

Az NKB-k terheinek minimalizálása érdekében magyarázatot célszerű évente csak egy alkalommal kérni. A közbeeső hónapokban az NKB-k csak egy egyszerűsített változat kitöltésére kötelesek, amelyben egyszerűen megjelölik a HPK és a statisztikai adatszolgáltatás közötti szerkezeti eltéréseket. A magyarázatokat a mellékelt sablonok útmutatása szerint kell összeállítani. Az első sablon (4. függelék) teljes egészében mutatja a tartalmi összefüggések ellenőrzésének eredményét. A második sablon (5. függelék) egyszerűsített módon mutatja be az ellenőrzések eredményét.

| 6. | Lényeges, hogy minden NKB (és az EKB Belső Pénzügyi Főigazgatósága) az év azonos időpontjában küldje a teljes körű magyarázatot. Ez lehetővé teszi az MPPSO számára, hogy évente egyszer részletes jelentést készítsen a feltárt eltérésekről. A 2005. évre vonatkozóan az alábbi táblázat mutatja, hogy melyik sablon használata ajánlott és mikor. A 2005. szeptember végi adatokra hivatkozó következő átfogó sablont lehetőleg 2005 októberében kell megküldeni.








  Referencia-időszak | a hónap utolsó HPK-ja | A HPK és a statisztikai adatszolgáltatás időpontja egybeesik | Sablon típusa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005. január | 2005. január 28. | Nem | Egyszerűsített |
| 2005. február | 2005. február 25. | Nem | Egyszerűsített |
| 2005. március | 2005. március 25. | Nem | Egyszerűsített |
| 2005. április | 2005. április 29. | Igen | Egyszerűsített |
| 2005. május | 2005. május 27. | Nem | Egyszerűsített |
| 2005. június | 2005. június 24. | Nem | Egyszerűsített |
| 2005. július | 2005. július 29. | Igen | Egyszerűsített |
| 2005. augusztus | 2005. augusztus 26. | Nem | Egyszerűsített |
| 2005. szeptember | 2005. szeptember 30. | Igen | Átfogó |
| 2005. október | 2005. október 28. | Nem | Egyszerűsített |
| 2005. november | 2005. november 25. | Nem | Egyszerűsített |
| 2005. december | 2005. december 30. | Igen | Egyszerűsített” |

6.

Lényeges, hogy minden NKB (és az EKB Belső Pénzügyi Főigazgatósága) az év azonos időpontjában küldje a teljes körű magyarázatot. Ez lehetővé teszi az MPPSO számára, hogy évente egyszer részletes jelentést készítsen a feltárt eltérésekről. A 2005. évre vonatkozóan az alábbi táblázat mutatja, hogy melyik sablon használata ajánlott és mikor. A 2005. szeptember végi adatokra hivatkozó következő átfogó sablont lehetőleg 2005 októberében kell megküldeni.

Referencia-időszak

a hónap utolsó HPK-ja

A HPK és a statisztikai adatszolgáltatás időpontja egybeesik

Sablon típusa

2005. január

2005. január 28.

Nem

Egyszerűsített

2005. február

2005. február 25.

Nem

Egyszerűsített

2005. március

2005. március 25.

Nem

Egyszerűsített

2005. április

2005. április 29.

Igen

Egyszerűsített

2005. május

2005. május 27.

Nem

Egyszerűsített

2005. június

2005. június 24.

Nem

Egyszerűsített

2005. július

2005. július 29.

Igen

Egyszerűsített

2005. augusztus

2005. augusztus 26.

Nem

Egyszerűsített

2005. szeptember

2005. szeptember 30.

Igen

Átfogó

2005. október

2005. október 28.

Nem

Egyszerűsített

2005. november

2005. november 25.

Nem

Egyszerűsített

2005. december

2005. december 30.

Igen

Egyszerűsített”

| b) | Az 1. függelék táblázatának címsorában szereplő „A Havi Értesítő 2.1. táblázatának sora” és „A Havi Értesítő 1.1. táblázatának sora” helyébe megfelelően „Statisztikai sor” és „Számviteli sor” lép. |
| --- | --- |

b)

Az 1. függelék táblázatának címsorában szereplő „A Havi Értesítő 2.1. táblázatának sora” és „A Havi Értesítő 1.1. táblázatának sora” helyébe megfelelően „Statisztikai sor” és „Számviteli sor” lép.

| c) | A 3. függelék táblázatának címsorában szereplő „EKB Havi Értesítő – a 2.1. táblázat sorai” helyébe a „Statisztikai sorok – Euro-rendszer összesített mérleg” címsor lép. |
| --- | --- |

c)

A 3. függelék táblázatának címsorában szereplő „EKB Havi Értesítő – a 2.1. táblázat sorai” helyébe a „Statisztikai sorok – Euro-rendszer összesített mérleg” címsor lép.

| (3) | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1-11. szakaszok helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | Az Európai Központi Bank (EKB)/nemzeti központi bankok (NKB-k) és az egyéb monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) különböző mérlegeiből származó adatokat jelenleg az EKB/2001/13 rendelet 1 – 4. táblázatával összhangban kell szolgáltatni. Ezen adatok azonban nem elegendőek a makroprudenciális elemzés számára azon országokban, amelyekben az egyéb MPI-k adatszolgáltatási körébe mind hitelintézetek, mind pénzpiaci alapok (PPA) beletartoznak, és ez utóbbiak hatása jelentős (3). Ilyen esetekben az Európai Unió bankrendszere makroprudenciális elemzésének elvégzéséhez és a hitelintézeti makroprudenciális mutatószámok kiszámításához szükség van egy kizárólag a hitelintézetekre vonatkozó külön jelentési rendszerre. |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1-11. szakaszok helyébe a következő szöveg lép:

„1.

Az Európai Központi Bank (EKB)/nemzeti központi bankok (NKB-k) és az egyéb monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) különböző mérlegeiből származó adatokat jelenleg az EKB/2001/13 rendelet 1 – 4. táblázatával összhangban kell szolgáltatni. Ezen adatok azonban nem elegendőek a makroprudenciális elemzés számára azon országokban, amelyekben az egyéb MPI-k adatszolgáltatási körébe mind hitelintézetek, mind pénzpiaci alapok (PPA) beletartoznak, és ez utóbbiak hatása jelentős (3). Ilyen esetekben az Európai Unió bankrendszere makroprudenciális elemzésének elvégzéséhez és a hitelintézeti makroprudenciális mutatószámok kiszámításához szükség van egy kizárólag a hitelintézetekre vonatkozó külön jelentési rendszerre.

Jelentési rendszer

| 2. | A makroprudenciális mutatószámok kiszámítása céljából a szükséges feltételeknek megfelelő NKB-k kizárólag a hitelintézetekre vonatkozó, elkülönített adatokat szolgáltatnak az EKB/2001/13 rendelet 1., 2. és 4. táblázata tekintetében. A 4. táblázat alapján kért adatokat a 2005. március referencia-hónaptól kezdődően kell szolgáltatni. A 3. táblázat alapján adatokra nincs szükség (mivel a hitelintézetekre vonatkozóan nincs szükség a további statisztikai adatokra). A hitelintézetekre vonatkozó adatokat, mind az állomány, mind adott esetben a tranzakciók miatti kiigazítások tekintetében, negyedévente kell jelenteni. |
| --- | --- |

2.

A makroprudenciális mutatószámok kiszámítása céljából a szükséges feltételeknek megfelelő NKB-k kizárólag a hitelintézetekre vonatkozó, elkülönített adatokat szolgáltatnak az EKB/2001/13 rendelet 1., 2. és 4. táblázata tekintetében. A 4. táblázat alapján kért adatokat a 2005. március referencia-hónaptól kezdődően kell szolgáltatni. A 3. táblázat alapján adatokra nincs szükség (mivel a hitelintézetekre vonatkozóan nincs szükség a további statisztikai adatokra). A hitelintézetekre vonatkozó adatokat, mind az állomány, mind adott esetben a tranzakciók miatti kiigazítások tekintetében, negyedévente kell jelenteni.

| 3. | Az adatokat negyedévenként, a referencia-időszak végét követő 28 munkanapon belül kell szolgáltatni. |
| --- | --- |

3.

Az adatokat negyedévenként, a referencia-időszak végét követő 28 munkanapon belül kell szolgáltatni.

| 4. | Az adatfelhasználók kérésére az NKB-k tájékoztató adatként betéti kötelezettségekről is szolgáltatnak adatokat. Ezen adatokat hitelintézetek (központi bankok kivételével)/egyéb MPI-k/nem MPI-k részletezésben kell megadni. Arra az esetre, ha ezen információk nem volnának hozzáférhetőek, a felhasználók hozzájárultak az »MPI-ktől származó betétek« fogalmának megtartásához, ugyanis ez az 1. táblázatból levezethető (azaz az MPI-szektoron belüli további részletezés nélkül). |
| --- | --- |

4.

Az adatfelhasználók kérésére az NKB-k tájékoztató adatként betéti kötelezettségekről is szolgáltatnak adatokat. Ezen adatokat hitelintézetek (központi bankok kivételével)/egyéb MPI-k/nem MPI-k részletezésben kell megadni. Arra az esetre, ha ezen információk nem volnának hozzáférhetőek, a felhasználók hozzájárultak az »MPI-ktől származó betétek« fogalmának megtartásához, ugyanis ez az 1. táblázatból levezethető (azaz az MPI-szektoron belüli további részletezés nélkül).

| 5. | A makroprudenciális követelmények állomány- és tranzakciós adatokból állnak, ez utóbbit a tranzakciók értékeként nyilvántartva. Ez magával vonja az úgynevezett kiigazító adatok szükségességét. Ezen adatok jelenleg csak az 1. és 2. táblázat állományadatai esetében hozzáférhetők, a 4. táblázattal kapcsolatban viszont nem. Ennek alapján a 4. táblázatra vonatkozó kiigazító adatok szolgáltatása iránti igény még vizsgálat alatt áll. Ez idő alatt a felhasználók csak az (EKB által számított) árfolyamváltozásoknak megfelelően kiigazított állományok eltéréseire hagyatkoznak. |
| --- | --- |

5.

A makroprudenciális követelmények állomány- és tranzakciós adatokból állnak, ez utóbbit a tranzakciók értékeként nyilvántartva. Ez magával vonja az úgynevezett kiigazító adatok szükségességét. Ezen adatok jelenleg csak az 1. és 2. táblázat állományadatai esetében hozzáférhetők, a 4. táblázattal kapcsolatban viszont nem. Ennek alapján a 4. táblázatra vonatkozó kiigazító adatok szolgáltatása iránti igény még vizsgálat alatt áll. Ez idő alatt a felhasználók csak az (EKB által számított) árfolyamváltozásoknak megfelelően kiigazított állományok eltéréseire hagyatkoznak.

Lefedettség

| 6. | A hitelintézetek mérlegére vonatkozó kiegészítő adatoknak alapelvként az e szektorba sorolt intézmények 100 %-át kellene lefedniük. Azon esetekben, amikor az eloszlás vége elhagyásának elve alkalmazásának következtében a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében bruttósítaniuk kell az adatokat. Ezáltal a tagállamok mutatószámai jobban összehasonlíthatók lesznek, valamint összhangba kerülnek az MPI-szektor mérlegének szintén bruttósított adataival. |
| --- | --- |

6.

A hitelintézetek mérlegére vonatkozó kiegészítő adatoknak alapelvként az e szektorba sorolt intézmények 100 %-át kellene lefedniük. Azon esetekben, amikor az eloszlás vége elhagyásának elve alkalmazásának következtében a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében bruttósítaniuk kell az adatokat. Ezáltal a tagállamok mutatószámai jobban összehasonlíthatók lesznek, valamint összhangba kerülnek az MPI-szektor mérlegének szintén bruttósított adataival.

Adatszolgáltatási követelmény

| 7. | Az 1. és 2. függelékben szereplő jelentési rendszernek megfelelően a hitelintézetek mérlegére vonatkozó elkülönített adatokat szolgáltatnak azon országok NKB-i, amelyekben az egyéb MPI-k adatszolgáltatási körébe mind hitelintézetek, mind PPA-k beletartoznak, és a PPA-k hatása statisztikailag jelentősnek számít. A PPA-k hatása akkor számít statisztikailag jelentősnek, ha mindkét következő feltétel egyidejűleg teljesül:






  — | 1. feltétel: Az MPI-szektor mérlegfőösszege és a hitelintézetek alcsoport mérlegfőösszege közötti különbség tartósan meghaladja az 5 milliárd eurót.
  és |
| --- | --- | --- |

7.

Az 1. és 2. függelékben szereplő jelentési rendszernek megfelelően a hitelintézetek mérlegére vonatkozó elkülönített adatokat szolgáltatnak azon országok NKB-i, amelyekben az egyéb MPI-k adatszolgáltatási körébe mind hitelintézetek, mind PPA-k beletartoznak, és a PPA-k hatása statisztikailag jelentősnek számít. A PPA-k hatása akkor számít statisztikailag jelentősnek, ha mindkét következő feltétel egyidejűleg teljesül:

—

1. feltétel: Az MPI-szektor mérlegfőösszege és a hitelintézetek alcsoport mérlegfőösszege közötti különbség tartósan meghaladja az 5 milliárd eurót.

és

| — | 2. feltétel: A nem hitelintézet MPI-k (azaz PPA-k) az MPI-szektor mérlegének bármely oldalán több sorra is hatást gyakorolnak (4) |
| --- | --- |

—

2. feltétel: A nem hitelintézet MPI-k (azaz PPA-k) az MPI-szektor mérlegének bármely oldalán több sorra is hatást gyakorolnak (4)

| b) | az 1. függelék helyébe a következő szöveg lép:
  „ELJÁRÁSOK AZ NKB-KTÓL AZ EKB-hoz TÖRTÉNŐ ADATTOVÁBBÍTÁSRA
  Hitelintézetek jelentési rendszere






  1. | A 2. függelékben bemutatott jelentési rendszer csak hitelintézetekre vonatkozik, az EKB/2001/13 rendelet 1–4. táblázata pedig a teljes egyéb monetáris pénzügyi intézményi (MPI) szektor mérlegadatait tartalmazza. |
| --- | --- | --- |

b)

az 1. függelék helyébe a következő szöveg lép:

„ELJÁRÁSOK AZ NKB-KTÓL AZ EKB-hoz TÖRTÉNŐ ADATTOVÁBBÍTÁSRA

Hitelintézetek jelentési rendszere

1.

A 2. függelékben bemutatott jelentési rendszer csak hitelintézetekre vonatkozik, az EKB/2001/13 rendelet 1–4. táblázata pedig a teljes egyéb monetáris pénzügyi intézményi (MPI) szektor mérlegadatait tartalmazza.

| 2. | A jelentési rendszer soraihoz használt kódok a mérlegstatisztikai kulcscsaládba tartoznak, ezek dimenzióit és attribútumait a XIII. melléklet ismerteti. Felhívjuk a figyelmet az alábbiakra:






  — | mivel a kizárólag a hitelintézetekre vonatkozó mérlegadatokat negyedéves gyakorisággal kell jelenteni, az 1. dimenzió (gyakoriság) értéke mindig »Q« (negyedéves), |
| --- | --- | --- |

2.

A jelentési rendszer soraihoz használt kódok a mérlegstatisztikai kulcscsaládba tartoznak, ezek dimenzióit és attribútumait a XIII. melléklet ismerteti. Felhívjuk a figyelmet az alábbiakra:

—

mivel a kizárólag a hitelintézetekre vonatkozó mérlegadatokat negyedéves gyakorisággal kell jelenteni, az 1. dimenzió (gyakoriság) értéke mindig »Q« (negyedéves),

| — | a 4. dimenzió (a referenciaszektor részletezése a mérlegben) értéke minden tétel esetében »R« (tartalékképzési kötelezettség alá tartozó hitelintézetek). |
| --- | --- |

—

a 4. dimenzió (a referenciaszektor részletezése a mérlegben) értéke minden tétel esetében »R« (tartalékképzési kötelezettség alá tartozó hitelintézetek).

| 3. | A jelentési rendszer 7 táblázatból áll: 1. táblázat_hitelintézetek (állományok), 2. táblázat_hitelintézetek (állományok), 4. táblázat_hitelintézetek (állományok), 1. táblázat_hitelintézetek, átsorolások, 1. táblázat_hitelintézetek, átértékelődések, 2. táblázat_hitelintézetek, átsorolások és 2. táblázat_hitelintézetek, átértékelődések. |
| --- | --- |

3.

A jelentési rendszer 7 táblázatból áll: 1. táblázat_hitelintézetek (állományok), 2. táblázat_hitelintézetek (állományok), 4. táblázat_hitelintézetek (állományok), 1. táblázat_hitelintézetek, átsorolások, 1. táblázat_hitelintézetek, átértékelődések, 2. táblázat_hitelintézetek, átsorolások és 2. táblázat_hitelintézetek, átértékelődések.

| 4. | Az 1. táblázat_hitelintézetek (állományok) az EKB/2001/13 rendelet megfelelő, havi adatokat tartalmazó 1. táblázatát tükrözi a »PPA befektetési jegyek« tétel kivételével a mérleg forrásoldalán. |
| --- | --- |

4.

Az 1. táblázat_hitelintézetek (állományok) az EKB/2001/13 rendelet megfelelő, havi adatokat tartalmazó 1. táblázatát tükrözi a »PPA befektetési jegyek« tétel kivételével a mérleg forrásoldalán.

| 5. | A 2. táblázat_hitelintézetek (állományok) az EKB/2001/13 rendelet megfelelő, negyedéves adatokat tartalmazó 2. táblázatát tükrözi. |
| --- | --- |

5.

A 2. táblázat_hitelintézetek (állományok) az EKB/2001/13 rendelet megfelelő, negyedéves adatokat tartalmazó 2. táblázatát tükrözi.

| 6. | A 4. táblázat_hitelintézetek (állományok) az EKB/2001/13 rendelet megfelelő, negyedéves adatokat tartalmazó 4. táblázatát tükrözi. |
| --- | --- |

6.

A 4. táblázat_hitelintézetek (állományok) az EKB/2001/13 rendelet megfelelő, negyedéves adatokat tartalmazó 4. táblázatát tükrözi.

| 7. | A kiegészítő adatokra vonatkozó, fennmaradó négy táblázat esetében az adatokat a X. mellékletben foglalt módon kell jelenteni.” |
| --- | --- |

7.

A kiegészítő adatokra vonatkozó, fennmaradó négy táblázat esetében az adatokat a X. mellékletben foglalt módon kell jelenteni.”

| c) | a 2. függelékben az Állományok, 4. táblázat [hitelintézetek, (állományok)] helyébe a következő táblázat lép:
  „4. TÁBLÁZAT
  Hitelintézetek (állományok)

























  Mérlegtételek | Minden devizanem | Euro | Egyéb tagállami devizák | Egyéb devizák (Egyéb tagállami devizákkal, kivéve DKK, SEK, GBP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CZK | DKK | EEK | CYP | LVL | LTL | HUF | MTL | PLN | SIT | SKK | SEK | GBP | Összesen (5) | USD | JPY | CHF | Többi devizanem összevontan (5) |
| FORRÁSOK |
| Betétek |
| A.   Belföldi |
| a. MPI-k részére | 1. táblázat | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| b. nem MPI-k részére | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| B.   Egyéb részt vevő tagállamok |
| a. MPI-k részére | 1. táblázat | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| b. nem MPI-k részére | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| C.   külföld |
| i. legfeljebb 1 éves | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| ii. 1 éven túli | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| a. bankok részére | 2. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| b. nem bankok részére | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok | 1. táblázat | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tőke és tartalékok | 1. táblázat | |
| Egyéb források | 1. táblázat | |
| ESZKÖZÖK |
| Hitelek |
| A.   Belföldi |
| a. MPI-k részére | 1. táblázat | |
| b. nem MPI-k részére | 1. táblázat | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| B.   Egyéb részt vevő tagállamok |
| a. MPI-k részére | 1. táblázat | |
| b. nem MPI-k részére | 1. táblázat | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| C.   külföld |
| legfeljebb 1 éves | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1 éven túli | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| a. bankok részére | 2. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| b. nem bankok részére | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nem részvény értékpapírok |
| A.   Belföldi |
| a. MPI-k által kibocsátott | 1. táblázat | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| b. nem MPI-k által kibocsátott | 1. táblázat | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| B.   Egyéb részt vevő tagállamok |
| a. MPI-k által kibocsátott | 1. táblázat | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| b. nem MPI-k által kibocsátott | 1. táblázat | 1. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| C.   külföld |
| a. bankok által kibocsátott | 2. táblázat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| b. nem bankok által kibocsátott | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| PPA befektetési jegyek |
| A. | Belföldi |

c)

a 2. függelékben az Állományok, 4. táblázat [hitelintézetek, (állományok)] helyébe a következő táblázat lép:

„4. TÁBLÁZAT

Hitelintézetek (állományok)

Mérlegtételek

Minden devizanem

Euro

Egyéb tagállami devizák

Egyéb devizák (Egyéb tagállami devizákkal, kivéve DKK, SEK, GBP)

CZK

DKK

EEK

CYP

LVL

LTL

HUF

MTL

PLN

SIT

SKK

SEK

GBP

Összesen (5)

USD

JPY

CHF

Többi devizanem összevontan (5)

FORRÁSOK

Betétek

A.   Belföldi

a. MPI-k részére

1. táblázat

1. táblázat

b. nem MPI-k részére

1. táblázat

B.   Egyéb részt vevő tagállamok

a. MPI-k részére

1. táblázat

1. táblázat

b. nem MPI-k részére

1. táblázat

C.   külföld

i. legfeljebb 1 éves

1. táblázat

ii. 1 éven túli

1. táblázat

a. bankok részére

2. táblázat

b. nem bankok részére

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok

1. táblázat

1. táblázat

Tőke és tartalékok

1. táblázat

Egyéb források

1. táblázat

ESZKÖZÖK

Hitelek

A.   Belföldi

a. MPI-k részére

1. táblázat

b. nem MPI-k részére

1. táblázat

1. táblázat

B.   Egyéb részt vevő tagállamok

a. MPI-k részére

1. táblázat

b. nem MPI-k részére

1. táblázat

1. táblázat

C.   külföld

legfeljebb 1 éves

1. táblázat

1 éven túli

1. táblázat

a. bankok részére

2. táblázat

b. nem bankok részére

Nem részvény értékpapírok

A.   Belföldi

a. MPI-k által kibocsátott

1. táblázat

1. táblázat

b. nem MPI-k által kibocsátott

1. táblázat

1. táblázat

B.   Egyéb részt vevő tagállamok

a. MPI-k által kibocsátott

1. táblázat

1. táblázat

b. nem MPI-k által kibocsátott

1. táblázat

1. táblázat

C.   külföld

a. bankok által kibocsátott

2. táblázat

b. nem bankok által kibocsátott

PPA befektetési jegyek

A.

1. táblázat

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

1. táblázat

| C. | külföld |
| --- | --- |

C.

1. táblázat

Egyéb eszközök

1. táblázat

| (4) | A VII. melléklet következőképpen módosul:






  a) | A 2. szakasz címét követően a szöveg az alábbi bevezető bekezdéssel egészül ki:
  „Az euro-övezet monetáris aggregátumainak meghatározása a pénzkibocsátó és pénztartó szektorok harmonizált fogalommeghatározásán, valamint az MPI-kötelezettségek harmonizált kategóriáin alapul. A pénztartó szektor magába foglal minden, az euro-övezetben rezidens »nem-MPI«-t, a központi kormányzati szektor kivételével. Ezért a monetáris aggregátumok összeállítása céljaira a »központi kormányzat tulajdonában levő euro-bankjegyek és érmék« mennyisége alapvető fontosságú tájékoztató adat. Az EKB elfogadja a rendelkezésre álló adatokon (pl. Monetáris Unió pénzügyi elszámolásainak éves és/vagy negyedéves adatai) alapuló becslést. Ezen adatszolgáltatás havi rendszerességgel történik, az EKB/2001/13 rendelet alapján történő havi MPI mérlegstatisztikai adatszolgáltatással azonos időben.” |
| --- | --- | --- |

(4)

A VII. melléklet következőképpen módosul:

a)

A 2. szakasz címét követően a szöveg az alábbi bevezető bekezdéssel egészül ki:

„Az euro-övezet monetáris aggregátumainak meghatározása a pénzkibocsátó és pénztartó szektorok harmonizált fogalommeghatározásán, valamint az MPI-kötelezettségek harmonizált kategóriáin alapul. A pénztartó szektor magába foglal minden, az euro-övezetben rezidens »nem-MPI«-t, a központi kormányzati szektor kivételével. Ezért a monetáris aggregátumok összeállítása céljaira a »központi kormányzat tulajdonában levő euro-bankjegyek és érmék« mennyisége alapvető fontosságú tájékoztató adat. Az EKB elfogadja a rendelkezésre álló adatokon (pl. Monetáris Unió pénzügyi elszámolásainak éves és/vagy negyedéves adatai) alapuló becslést. Ezen adatszolgáltatás havi rendszerességgel történik, az EKB/2001/13 rendelet alapján történő havi MPI mérlegstatisztikai adatszolgáltatással azonos időben.”

| b) | A 2.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „2.2.   Az euro-övezeti MPI-k által kibocsátott, a központi kormányzat tulajdonában levő értékpapír-állomány
  Az euro-övezeti MPI-k által kibocsátott, és a központi kormányzat tulajdonában levő, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és a pénzpiaci befektetési jegyek.” |
| --- | --- |

b)

A 2.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„2.2.   Az euro-övezeti MPI-k által kibocsátott, a központi kormányzat tulajdonában levő értékpapír-állomány

Az euro-övezeti MPI-k által kibocsátott, és a központi kormányzat tulajdonában levő, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és a pénzpiaci befektetési jegyek.”

| (5) | A X. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 4. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | Az EKB először 1999 decemberében tette közzé.” |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

A X. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 4. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„4.

Az EKB először 1999 decemberében tette közzé.”

| b) | A 10.1. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „10.1. | A betétekre/hitelekre vonatkozó tranzakciók összege (EKB/2001/13 rendelet, I. melléklet, 2. rész, A. táblázat, 2. és 9. sor) az az összeg, amelyet az MPI megkap (betétként), illetve nyújt (hitelként), a díjak, stb. figyelembevétele nélkül (6). A tranzakciós érték nem tartalmazza a (hitelek után) esedékes, illetve (betétek után) fizetendő felhalmozott, de még meg nem kapott vagy meg nem fizetett kamatot. A hitelek/betétek után esedékes kamatot ehelyett megfelelően az »egyéb eszközök«, illetve »egyéb források« sorban kell kimutatni (7). |
| --- | --- | --- |

b)

A 10.1. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„10.1.

A betétekre/hitelekre vonatkozó tranzakciók összege (EKB/2001/13 rendelet, I. melléklet, 2. rész, A. táblázat, 2. és 9. sor) az az összeg, amelyet az MPI megkap (betétként), illetve nyújt (hitelként), a díjak, stb. figyelembevétele nélkül (6). A tranzakciós érték nem tartalmazza a (hitelek után) esedékes, illetve (betétek után) fizetendő felhalmozott, de még meg nem kapott vagy meg nem fizetett kamatot. A hitelek/betétek után esedékes kamatot ehelyett megfelelően az »egyéb eszközök«, illetve »egyéb források« sorban kell kimutatni (7).

| c) | A 26. és 27. bekezdéseket el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A 26. és 27. bekezdéseket el kell hagyni.

| d) | Az 51.1. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „51.1. | Az első lépés a kulcsfontosságú egyéb devizákban (USD, JPY és CHF) és a nem részt vevő EU-tagállamok devizáiban fennálló egyenlegek megállapítása (8). Mivel külön devizanemek szerinti részletezés csak negyedévenként áll rendelkezésre (a negyedévek végén), a hónap végi részletezést az előző negyedév adataiból kapott arányok felhasználásával kell levezetni. |
| --- | --- | --- |

d)

Az 51.1. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„51.1.

Az első lépés a kulcsfontosságú egyéb devizákban (USD, JPY és CHF) és a nem részt vevő EU-tagállamok devizáiban fennálló egyenlegek megállapítása (8). Mivel külön devizanemek szerinti részletezés csak negyedévenként áll rendelkezésre (a negyedévek végén), a hónap végi részletezést az előző negyedév adataiból kapott arányok felhasználásával kell levezetni.

| e) | Az 51.3. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „51.3. | Fel kell tételezni továbbá, hogy az eurón kívüli devizák (USD, JPY, CHF, és a nem részt vevő EU tagállamok devizái) részesedése az MPI-mérlegben alacsony. Ezen kívül részletes, devizanemek szerinti adatok csak az EKB/2001/13 rendelet I. melléklete 2. részének 4. táblázatában szereplő korlátozott bontásban állnak rendelkezésre. E nehézség kiküszöbölése érdekében az említett táblázat soraira kiszámított, devizanemek szerinti részesedéseket kell alkalmazni az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában található részletesebb bontásra is.” |
| --- | --- | --- |

e)

Az 51.3. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„51.3.

Fel kell tételezni továbbá, hogy az eurón kívüli devizák (USD, JPY, CHF, és a nem részt vevő EU tagállamok devizái) részesedése az MPI-mérlegben alacsony. Ezen kívül részletes, devizanemek szerinti adatok csak az EKB/2001/13 rendelet I. melléklete 2. részének 4. táblázatában szereplő korlátozott bontásban állnak rendelkezésre. E nehézség kiküszöbölése érdekében az említett táblázat soraira kiszámított, devizanemek szerinti részesedéseket kell alkalmazni az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában található részletesebb bontásra is.”

| f) | Az 55. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „55. | Az adatszolgáltatók körének az EKB/2001/13 rendelet I. melléklete 2. részének 1A. táblázatában található »minimumelőírásokban« meghatározott adatszolgáltatási követelményeket kell teljesíteniük, bár az NKB-k számára megengedett, hogy további, a »minimumelőírások« körén túli adatokat is gyűjtsenek. Az NKB-k minden esetben az EKB-nak továbbítandó teljes adatsort állítják össze az 5. táblázat E. oszlopának megfelelően. A műveletsor folyamán szükség lehet arra, hogy az NKB-k kiszámítsanak és/vagy becsüljenek olyan részletezések alapján végzett kiigazításokat, amilyen részletezéseket az MPI-k nem jelentenek, mivel azok nem tekinthetők »minimumelőírásnak«. A leírások miatti kiigazítás ellentétele a »tőke és tartalékok« vagy az »egyéb források« tétel, a belföldi számviteli gyakorlatnak megfelelően.” |
| --- | --- | --- |

f)

Az 55. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„55.

Az adatszolgáltatók körének az EKB/2001/13 rendelet I. melléklete 2. részének 1A. táblázatában található »minimumelőírásokban« meghatározott adatszolgáltatási követelményeket kell teljesíteniük, bár az NKB-k számára megengedett, hogy további, a »minimumelőírások« körén túli adatokat is gyűjtsenek. Az NKB-k minden esetben az EKB-nak továbbítandó teljes adatsort állítják össze az 5. táblázat E. oszlopának megfelelően. A műveletsor folyamán szükség lehet arra, hogy az NKB-k kiszámítsanak és/vagy becsüljenek olyan részletezések alapján végzett kiigazításokat, amilyen részletezéseket az MPI-k nem jelentenek, mivel azok nem tekinthetők »minimumelőírásnak«. A leírások miatti kiigazítás ellentétele a »tőke és tartalékok« vagy az »egyéb források« tétel, a belföldi számviteli gyakorlatnak megfelelően.”

| g) | A 62. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „62. | A mérleg forrásoldalán a hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok tekintetében az árváltozás miatti átértékelődéseket is lehet jelenteni. Azonban e tekintetben az MPI adatszolgáltatási kötelezettségek nem változnak, mivel a hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok tekintetében az árváltozás miatti átértékelődés kívül esik az EKB/2001/13 rendeletben »minimumelőírásként« megjelölt rovaton.” |
| --- | --- | --- |

g)

A 62. bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„62.

A mérleg forrásoldalán a hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok tekintetében az árváltozás miatti átértékelődéseket is lehet jelenteni. Azonban e tekintetben az MPI adatszolgáltatási kötelezettségek nem változnak, mivel a hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok tekintetében az árváltozás miatti átértékelődés kívül esik az EKB/2001/13 rendeletben »minimumelőírásként« megjelölt rovaton.”

| h) | A 4.5 szakaszt („Az átértékelődés miatti kiigazításra vonatkozó átmeneti időszak”) el kell hagyni. |
| --- | --- |

h)

A 4.5 szakaszt („Az átértékelődés miatti kiigazításra vonatkozó átmeneti időszak”) el kell hagyni.

| i) | A szöveg az alábbi 5.3 szakasszal egészül ki:
  „5.3.   Tájékoztató adatok






  87. | Tranzakciós adatok az euro-övezet monetáris uniós pénzügyi elszámolásainak összeállításakor használt negyedéves tájékoztató statisztikai adatok vonatkozásában is kiszámításra kerülnek. A jelentéstétellel járó terhek növekedésének elkerülése érdekében e tájékoztató adatokat beépítették a monetáris és bankstatisztikák rendszeres készítésének már fennálló statisztikai kereteibe. Ezért e tájékoztató adatok vonatkozásában átsorolásokat és árváltozás miatti átértékelési kiigazításokat számítanak. Ezen adatok jelentése az 5a. táblázatnak megfelelően történik.” |
| --- | --- | --- |

i)

A szöveg az alábbi 5.3 szakasszal egészül ki:

„5.3.   Tájékoztató adatok

87.

Tranzakciós adatok az euro-övezet monetáris uniós pénzügyi elszámolásainak összeállításakor használt negyedéves tájékoztató statisztikai adatok vonatkozásában is kiszámításra kerülnek. A jelentéstétellel járó terhek növekedésének elkerülése érdekében e tájékoztató adatokat beépítették a monetáris és bankstatisztikák rendszeres készítésének már fennálló statisztikai kereteibe. Ezért e tájékoztató adatok vonatkozásában átsorolásokat és árváltozás miatti átértékelési kiigazításokat számítanak. Ezen adatok jelentése az 5a. táblázatnak megfelelően történik.”

| j) | Az 1. függelék szövege az alábbi 16a. bekezdéssel egészül ki:

  „Az árváltozás miatti átértékelési kiigazításokra vonatkozó átmeneti időszak







  16a. | Az EKB/2001/13 rendelet előírta, hogy egy 12 hónapos átmeneti ideig a hitelleírásokra/leértékelésekre és árváltozására vonatkozó követelményeknek a tárgyhónap végét követő 15. munkanap zárásától számított további egy hónap késedelemmel lehet eleget tenni az EKB felé. Mindazonáltal az átmeneti rendelkezést alkalmazó NKB-k a korábban EKB/2002/5 iránymutatásban szereplő, havi átértékelődés miatti kiigazító adatsorokat továbbra is a megfelelő állományadatokkal megegyező határidőkkel küldték. Átmeneti vagy becsült adatok is szolgáltathattak, amelyeket a következő havi adatküldéskor kellett felülvizsgálni.” |
| --- | --- | --- |

j)

Az 1. függelék szövege az alábbi 16a. bekezdéssel egészül ki:

„Az árváltozás miatti átértékelési kiigazításokra vonatkozó átmeneti időszak

16a.

Az EKB/2001/13 rendelet előírta, hogy egy 12 hónapos átmeneti ideig a hitelleírásokra/leértékelésekre és árváltozására vonatkozó követelményeknek a tárgyhónap végét követő 15. munkanap zárásától számított további egy hónap késedelemmel lehet eleget tenni az EKB felé. Mindazonáltal az átmeneti rendelkezést alkalmazó NKB-k a korábban EKB/2002/5 iránymutatásban szereplő, havi átértékelődés miatti kiigazító adatsorokat továbbra is a megfelelő állományadatokkal megegyező határidőkkel küldték. Átmeneti vagy becsült adatok is szolgáltathattak, amelyeket a következő havi adatküldéskor kellett felülvizsgálni.”

| k) | A szöveg az alábbi 5a. táblázattal egészül ki:
  „5a. TÁBLÁZAT
  A MUFA összeállításához szükséges negyedéves tranzakciós adatok részletes ismertetése – tájékoztató adatok












  EKB R = EKB rendelet adat
  EKB I = EKB iránymutatás adat
  NKB = NKB-k által szolgáltatott további adatok
  EKB = az EKB által számított adat | EKB R kód (ld. 2. táblázat) | Mérleg az aktuális hónap végén | Mérleg a megelőző hónap végén | Átsorolások és egyéb kiigazítások (+/–) | Ár változás miatti kiigazítás (+/–) | Átértékelés miatti kiigazítás (+/–) | Tranzakciós adatok (+/–) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | C | D | E | F = [A – B] – C – D – E |
| FORRÁSOK |
| 14.   Egyéb követelések |
| háztartások nettó részesedése a nyugdíjalapok tartalékaiból |
| D. - | Nem allokált |

k)

A szöveg az alábbi 5a. táblázattal egészül ki:

„5a. TÁBLÁZAT

A MUFA összeállításához szükséges negyedéves tranzakciós adatok részletes ismertetése – tájékoztató adatok

EKB R = EKB rendelet adat

EKB I = EKB iránymutatás adat

NKB = NKB-k által szolgáltatott további adatok

EKB = az EKB által számított adat

EKB R kód (ld. 2. táblázat)

Mérleg az aktuális hónap végén

Mérleg a megelőző hónap végén

Átsorolások és egyéb kiigazítások (+/–)

Ár változás miatti kiigazítás (+/–)

Átértékelés miatti kiigazítás (+/–)

Tranzakciós adatok (+/–)

A

B

C

D

E

F = [A – B] – C – D – E

FORRÁSOK

14.   Egyéb követelések

háztartások nettó részesedése a nyugdíjalapok tartalékaiból

D. -

Nem allokált

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

ESZKÖZÖK

3.   nem részvény értékpapírok (bármely devizanemben)

legfeljebb 1 éves

Belföldi – nem MPI-k

| --- | Központi kormányzat |
| --- | --- |

---

Központi kormányzat

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

Más euro-övezet tagállam- nem MPI-k

| --- | Központi kormányzat |
| --- | --- |

---

Központi kormányzat

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

| C. - | Külföld |
| --- | --- |

C. -

Külföld

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

Egy éven túli

Belföldi – nem MPI-k

| --- | Központi kormányzat |
| --- | --- |

---

Központi kormányzat

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

Más euro-övezet tagállam- nem MPI-k

| --- | Központi kormányzat |
| --- | --- |

---

Központi kormányzat

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

| C. - | Külföld |
| --- | --- |

C. -

Külföld

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

3e   nem részvény értékpapírok (Euro)

legfeljebb 1 éves

Belföldi – nem MPI-k

| --- | Központi kormányzat |
| --- | --- |

---

Központi kormányzat

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

Egyéb részt vevő tagállamok- nem MPI-k

| --- | Központi kormányzat |
| --- | --- |

---

Központi kormányzat

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

| C. - | Külföld |
| --- | --- |

C. -

Külföld

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

egy éven túli

Belföldi – nem MPI-k

| --- | Központi kormányzat |
| --- | --- |

---

Központi kormányzat

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

Egyéb részt vevő tagállamok- nem MPI-k

| --- | Központi kormányzat |
| --- | --- |

---

Központi kormányzat

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

| C. - | Külföld |
| --- | --- |

C. -

Külföld

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

5.   Részvények és egyéb részesedések

jegyzett részvények

| A. - | Belföldi |
| --- | --- |

A. -

Belföldi

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

| B. - | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B. -

Egyéb részt vevő tagállamok

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

| C. - | Külföld |
| --- | --- |

C. -

Külföld

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

Befektetési alapok (nem PPA) befektetési jegyei

| A. - | Belföldi |
| --- | --- |

A. -

Belföldi

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

| B. - | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B. -

Egyéb részt vevő tagállamok

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

| C. - | Külföld |
| --- | --- |

C. -

Külföld

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB

7.   Egyéb eszközök

Előre befizetett biztosítási díjak és függő károk tartalékai

| D. - | Nem allokált |
| --- | --- |

D. -

Nem allokált

- -

EKB I

EKB I

EKB I

EKB

EKB I

EKB”

| (6) | A XV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A „Rendszeres adatszolgáltatás” című szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „A hitelintézetek számára a tartalékalap-statisztika hat, hónap végi állományadatokból álló idősort foglal magába, amelyet havonta, legkésőbb a tartalékolási időszak kezdetét megelőző NKB-munkanapig kell az KBER adatcsere-rendszerén keresztül az EKB-nak továbbítani. A kisebb (»elhagyás végi«) hitelintézetek (azaz amelyeket mentesítettek a teljes körű havi adatszolgáltatási kötelezettség alól) negyedévente egyszerűsített bontású adatokat szolgáltatnak az NKB-knak. E kisebb hitelintézetek esetében a három tartalékolási időszakra szóló, egyszerűsített tartalékalap-statisztikát kell alkalmazni, és az NKB-k a kisebb hitelintézetek adatait saját adatszolgáltatási ütemezésüknek megfelelően veszik figyelembe (9). |
| --- | --- | --- |

(6)

A XV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A „Rendszeres adatszolgáltatás” című szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„A hitelintézetek számára a tartalékalap-statisztika hat, hónap végi állományadatokból álló idősort foglal magába, amelyet havonta, legkésőbb a tartalékolási időszak kezdetét megelőző NKB-munkanapig kell az KBER adatcsere-rendszerén keresztül az EKB-nak továbbítani. A kisebb (»elhagyás végi«) hitelintézetek (azaz amelyeket mentesítettek a teljes körű havi adatszolgáltatási kötelezettség alól) negyedévente egyszerűsített bontású adatokat szolgáltatnak az NKB-knak. E kisebb hitelintézetek esetében a három tartalékolási időszakra szóló, egyszerűsített tartalékalap-statisztikát kell alkalmazni, és az NKB-k a kisebb hitelintézetek adatait saját adatszolgáltatási ütemezésüknek megfelelően veszik figyelembe (9).

| b) | A „Revíziós politika” című szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „Az adatszolgáltató intézmények által a tartalékolási időszak kezdete utáni időszakra vonatkozó tartalékalapra/tartalékképzési követelményekre irányuló revíziók (elkésett revíziók) nem vonják maguk után a tartalékalap- és a tartalékképzésikövetelmény-statisztika felülvizsgálatát.” |
| --- | --- |

b)

A „Revíziós politika” című szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„Az adatszolgáltató intézmények által a tartalékolási időszak kezdete utáni időszakra vonatkozó tartalékalapra/tartalékképzési követelményekre irányuló revíziók (elkésett revíziók) nem vonják maguk után a tartalékalap- és a tartalékképzésikövetelmény-statisztika felülvizsgálatát.”

| (7) | A XVI. mellékletben a „Rendszeres adatszolgáltatás” című szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „A hitelintézetek számára a hó végi állományadatokból álló három idősort havonta, a tartalékolási időszak kezdetét megelőző NKB-munkanapig kell az EKB-nak továbbítani.
  Az adatsorokat – azok konszolidált mérleg keretében történő következetes kezelése érdekében – akkor is jelenteni kell, ha az érintett mérlegtételeket valamely tagállamban nem alkalmazzák (10). |
| --- | --- |

(7)

A XVI. mellékletben a „Rendszeres adatszolgáltatás” című szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„A hitelintézetek számára a hó végi állományadatokból álló három idősort havonta, a tartalékolási időszak kezdetét megelőző NKB-munkanapig kell az EKB-nak továbbítani.

Az adatsorokat – azok konszolidált mérleg keretében történő következetes kezelése érdekében – akkor is jelenteni kell, ha az érintett mérlegtételeket valamely tagállamban nem alkalmazzák (10).

| (8) | A XIX. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A „Fogalmi keret és adatgyűjtés” című 2. szakasz első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az 1. ábra összefoglalja azt a fogalmi keretet, amelyen belül az NKB-k az értékpapír-kibocsátásokról szóló statisztikákat szolgáltatják az EKB-nak. Elsődleges megkülönböztetésként az a földrajzi hely szolgál, ahol a kibocsátó rezidens. (11) Az NKB-k minden kibocsátást jelentenek. Az euro-rendszer 12 NKB-ja együttesen lefedi az euro-övezet minden rezidense általi kibocsátásokat. A Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS) szolgáltat adatokat a »külföld« kibocsátásairól, amelybe az euro-övezeten kívüli minden rezidens beletartozik, de a nem részt vevő tagállamok rezidensei által történő kibocsátásokat elkülönítetten kell kezelni a külföld más országaitól (12). |
| --- | --- | --- |

(8)

A XIX. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A „Fogalmi keret és adatgyűjtés” című 2. szakasz első bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az 1. ábra összefoglalja azt a fogalmi keretet, amelyen belül az NKB-k az értékpapír-kibocsátásokról szóló statisztikákat szolgáltatják az EKB-nak. Elsődleges megkülönböztetésként az a földrajzi hely szolgál, ahol a kibocsátó rezidens. (11) Az NKB-k minden kibocsátást jelentenek. Az euro-rendszer 12 NKB-ja együttesen lefedi az euro-övezet minden rezidense általi kibocsátásokat. A Nemzetközi Fizetések Bankja (BIS) szolgáltat adatokat a »külföld« kibocsátásairól, amelybe az euro-övezeten kívüli minden rezidens beletartozik, de a nem részt vevő tagállamok rezidensei által történő kibocsátásokat elkülönítetten kell kezelni a külföld más országaitól (12).

| b) | Az 1. ábra helyébe a következő szöveg lép:
  „1. ábra: A fogalmi keret összefoglalása



















  Értékpapír-kibocsátások |
| --- | --- |
| | Az euro-övezet rezidenseinek kibocsátásai


  (minden NKB adatszolgáltatása a belföldi rezidensekről) | A külföld rezidensei


  (BIS/NKB) |
| BE | DE | GR | ES | FR | IE | IT | LU | NL | AT | PT | FI | Nem résztvevő tagállamok | Egyéb országok |
| Euróban/nemzeti címletben | | | | | | | | | | | | | | |
| A csoport | B csoport |
| | | | | | |
| Egyéb devizában | | | | | | | | | | | | | D csoport
  nem kell jelenteni” |
| C csoport |
| | | | |

b)

Az 1. ábra helyébe a következő szöveg lép:

„1. ábra: A fogalmi keret összefoglalása

Értékpapír-kibocsátások

Az euro-övezet rezidenseinek kibocsátásai

(minden NKB adatszolgáltatása a belföldi rezidensekről)

A külföld rezidensei

(BIS/NKB)

BE

DE

GR

ES

FR

IE

IT

LU

NL

AT

PT

FI

Nem résztvevő tagállamok

Egyéb országok

Euróban/nemzeti címletben

A csoport

B csoport

Egyéb devizában

D csoport

nem kell jelenteni”

C csoport

| c) | A 6.2. szakasz első bekezdése „Adatszolgáltatási követelmények” helyébe a következő szöveg lép:
  „Az 1999. január 1-jét megelőző visszamenőleges adatok tekintetében az »euro/nemzeti devizák« az ECU-t és a részt vevő tagállamok nemzeti devizáit jelentette. 1999. január 1-je óta az eurót és az euróhoz kötött nemzeti devizákat jelenti. Az »egyéb devizanemek« közé tartozik minden más devizanem, ideértve a nem részt vevő tagállamok nemzeti fizetőeszközeit.” |
| --- | --- |

c)

A 6.2. szakasz első bekezdése „Adatszolgáltatási követelmények” helyébe a következő szöveg lép:

„Az 1999. január 1-jét megelőző visszamenőleges adatok tekintetében az »euro/nemzeti devizák« az ECU-t és a részt vevő tagállamok nemzeti devizáit jelentette. 1999. január 1-je óta az eurót és az euróhoz kötött nemzeti devizákat jelenti. Az »egyéb devizanemek« közé tartozik minden más devizanem, ideértve a nem részt vevő tagállamok nemzeti fizetőeszközeit.”

| d) | A 10.1. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „10.1.   Árfolyam-értékelés
  A jegyzett részvények állomány- és tranzakciós adatait piaci értéken, a nem részvény egyéb értékpapírok állomány- és tranzakciós adatait névértéken kell jelenteni. A nem részvény értékpapírok állomány- és tranzakciós adatainak névértéken történő nyilvántartása alól kivételt képeznek a jelentős mértékű diszkonttal kibocsátott és a kamatszelvény nélküli kötvények, amelyek esetében a ténylegesen kifizetett összeget kell nyilvántartani, azaz a diszkontárat a vásárlás időpontjában, és a lejáratkor történő visszaváltáskor a névértéket. A jelentős mértékű diszkonttal kibocsátott és a kamatszelvény nélküli kötvények forgalomban lévő állománya a ténylegesen kifizetett összegekkel és a felhalmozott kamattal egyenlő. Az idő előtti visszaváltásokat a ténylegesen kifizetett összeg és a visszaváltás időpontjáig felhalmozott kamat értékén kell nyilvántartani.



  Ahol







  A | = | ténylegesen kifizetett összeg a keletkezett kamatokkal |
| --- | --- | --- | --- |
| E | = | valós érték (kibocsátáskor fizetett összeg) |
| P | = | névérték (lejáratkor fizetett összeg) |
| T | = | kibocsátás és lejárat közötti idő (napokban) |
| t | = | a kibocsátás óta eltelt idő (napokban). |

d)

A 10.1. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„10.1.   Árfolyam-értékelés

A jegyzett részvények állomány- és tranzakciós adatait piaci értéken, a nem részvény egyéb értékpapírok állomány- és tranzakciós adatait névértéken kell jelenteni. A nem részvény értékpapírok állomány- és tranzakciós adatainak névértéken történő nyilvántartása alól kivételt képeznek a jelentős mértékű diszkonttal kibocsátott és a kamatszelvény nélküli kötvények, amelyek esetében a ténylegesen kifizetett összeget kell nyilvántartani, azaz a diszkontárat a vásárlás időpontjában, és a lejáratkor történő visszaváltáskor a névértéket. A jelentős mértékű diszkonttal kibocsátott és a kamatszelvény nélküli kötvények forgalomban lévő állománya a ténylegesen kifizetett összegekkel és a felhalmozott kamattal egyenlő. Az idő előtti visszaváltásokat a ténylegesen kifizetett összeg és a visszaváltás időpontjáig felhalmozott kamat értékén kell nyilvántartani.

Formula

Ahol

A

=

ténylegesen kifizetett összeg a keletkezett kamatokkal

E

=

valós érték (kibocsátáskor fizetett összeg)

P

=

névérték (lejáratkor fizetett összeg)

T

=

kibocsátás és lejárat közötti idő (napokban)

t

=

a kibocsátás óta eltelt idő (napokban).

Az egyes országokban alkalmazott árfolyam-értékelési eljárások között meghatározott fokú eltérések elfogadhatók. Minden adatszolgáltató ország részletesen ismerteti a magyarázatokban az alábbiakra alkalmazott értékelési eljárásokat: 1) rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok; 2) hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok; 3) névérték alatt kibocsátott kötvények; és 4) jegyzett részvények. Magyarázatot kell nyújtani arra is, ha az értékelés eltérő az állományok és a tranzakciók tekintetében.

Ebben az összefüggésben nem kell alkalmazni az ESA 95 szerinti árfolyam-értékelést, amely a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és részvények esetében előírja, hogy a tranzakciós adatokat tranzakciós értéken, az állományt pedig piaci értéken kell nyilvántartani.

A Nemzetközi Fizetések Bankjának meglévő értékelési szabályai szerint a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat névértéken, a jegyzett részvényeket kibocsátási árfolyamon kell értékelni. A jelentős mértékű diszkonttal kibocsátott és a kamatszelvény nélküli kötvények esetében a felhalmozott kamatot be kell számítani, amennyiben az a jelentéstevő NKB részéről megvalósítható.”

| e) | A 10.2. szakasz második bekezdésének „Az adatszolgáltatás devizaneme és az árfolyamértékelések” második pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „A bruttó kibocsátásokat és visszaváltásokat a kifizetés időpontjában érvényes piaci középárfolyamon kell euróra/nemzeti fizetőeszközre átszámítani. Ha nem lehet megállapítani az átváltás céljából alkalmazandó pontos árfolyamot, akkor az átváltás időpontjában a piaci középárfolyamhoz legközelebb álló árfolyam alkalmazható.” |
| --- | --- |

e)

A 10.2. szakasz második bekezdésének „Az adatszolgáltatás devizaneme és az árfolyamértékelések” második pontja helyébe a következő szöveg lép:

„A bruttó kibocsátásokat és visszaváltásokat a kifizetés időpontjában érvényes piaci középárfolyamon kell euróra/nemzeti fizetőeszközre átszámítani. Ha nem lehet megállapítani az átváltás céljából alkalmazandó pontos árfolyamot, akkor az átváltás időpontjában a piaci középárfolyamhoz legközelebb álló árfolyam alkalmazható.”

| f) | A 13.1.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „13.1.2.   2.sz. dimenzió: Referenciaterület (REF_AREA; hossza: két karakter)
  Ez a dimenzió azt az országot jelöli, amelyben a kibocsátó szektor rezidens (13). A dimenzióhoz kapcsolódó kódlista a CL_AREA_EE. Az értékpapír-kibocsátási kulcscsaládban az értékeknek csak egy részhalmaza használatos a referenciaterület meghatározására, mivel a kibocsátó ország EU-tagállam és a külföld lehet. |
| --- | --- |

f)

A 13.1.2. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„13.1.2.   2.sz. dimenzió: Referenciaterület (REF_AREA; hossza: két karakter)

Ez a dimenzió azt az országot jelöli, amelyben a kibocsátó szektor rezidens (13). A dimenzióhoz kapcsolódó kódlista a CL_AREA_EE. Az értékpapír-kibocsátási kulcscsaládban az értékeknek csak egy részhalmaza használatos a referenciaterület meghatározására, mivel a kibocsátó ország EU-tagállam és a külföld lehet.

| g) | A 13.1.7. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „13.1.7.   7.sz. dimenzió: A tranzakció devizaneme (CURRENCY_TRANS; hossza: három karakter)
  Ez a dimenzió azt a devizanemet jelöli, amelyben az értékpapírokat kibocsátották, és a CL_CURRENCY kódlistához kapcsolódik. Az értékpapír-kibocsátási kulcscsalád céljából a kódlista értékeinek csak egy részhalmaza használatos. Az euróban vagy az euróhoz kapcsolódó nemzeti devizákban kibocsátott értékpapírokat EUR devizanem-dimenzióval kell jelenteni (14), míg az eurótól eltérő devizanemben kibocsátott értékpapírokat Z06 értékkel. A kódlista már további értékeket is tartalmaz (pl. DKK, SEK és GBP), mivel ezekre szükség lehet a nem részt vevő tagállamok adatainak továbbításához. |
| --- | --- |

g)

A 13.1.7. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„13.1.7.   7.sz. dimenzió: A tranzakció devizaneme (CURRENCY_TRANS; hossza: három karakter)

Ez a dimenzió azt a devizanemet jelöli, amelyben az értékpapírokat kibocsátották, és a CL_CURRENCY kódlistához kapcsolódik. Az értékpapír-kibocsátási kulcscsalád céljából a kódlista értékeinek csak egy részhalmaza használatos. Az euróban vagy az euróhoz kapcsolódó nemzeti devizákban kibocsátott értékpapírokat EUR devizanem-dimenzióval kell jelenteni (14), míg az eurótól eltérő devizanemben kibocsátott értékpapírokat Z06 értékkel. A kódlista már további értékeket is tartalmaz (pl. DKK, SEK és GBP), mivel ezekre szükség lehet a nem részt vevő tagállamok adatainak továbbításához.

| h) | A 13.1.9. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „13.1.9.   9. sz. dimenzió: Adatsorok kiegészítője az értékpapírok összefüggésében (SEC_SUFFIX; hossza: egy karakter)
  Ezt a dimenziót kifejezetten az értékpapír-kibocsátási kulcscsalád rövid távú megközelítés szerinti követelményeinek teljesítésére alakították ki. Ebben az összefüggésben lehetővé teszi az értékpapír-kibocsátási statisztikák tekintetében a jövőben esetleg szükségessé váló fejlesztéseket vagy kiterjesztéseket. Jelenleg két értéke létezik, a CL_SEC_SUFFIX kódlistába tartozó (P) »százalék« és (Z) »meghatározatlan« érték.” |
| --- | --- |

h)

A 13.1.9. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„13.1.9.   9. sz. dimenzió: Adatsorok kiegészítője az értékpapírok összefüggésében (SEC_SUFFIX; hossza: egy karakter)

Ezt a dimenziót kifejezetten az értékpapír-kibocsátási kulcscsalád rövid távú megközelítés szerinti követelményeinek teljesítésére alakították ki. Ebben az összefüggésben lehetővé teszi az értékpapír-kibocsátási statisztikák tekintetében a jövőben esetleg szükségessé váló fejlesztéseket vagy kiterjesztéseket. Jelenleg két értéke létezik, a CL_SEC_SUFFIX kódlistába tartozó (P) »százalék« és (Z) »meghatározatlan« érték.”

| i) | Az 1. függelék 13. szakasza helyébe a következő szöveg lép:
  13.   A belföldi rezidensek által kibocsátott instrumentumok becsült lefedettsége, instrumentumonként: Az NKB-k nemzeti becslést nyújtanak a belföldi rezidensek által kibocsátott értékpapírok kategóriánkénti lefedettségéről, azaz a rövid lejáratú értékpapírok, hosszú lejáratú értékpapírok és jegyzett részvények belföldi pénznemben, euróban/egyéb nemzeti fizetőeszközben (ideértve az ECU-t) és egyéb devizanemben történő kibocsátásáról. A »lefedettség %-ban« alatti becslések minden instrumentumkategória esetében a figyelembe vett értékpapírok százalékos részarányát jelzi azon teljes (külföldön és belföldön történt) kibocsátáshoz viszonyítva, amelyet ideális esetben – az adatszolgáltatási szabályok értelmében – az érintett kategóriában jelenteni kellene. A »megjegyzések« oszlopban rövid leírások adhatók. Az NKB-k a monetáris unió eredményeként bekövetkező lefedettségi változásokat is jelentik. | Lefedettség %-ban: | Megjegyzések: |
| --- | --- | --- | --- |
| Kibocsátások euróban/nemzeti devizákban | Hazai pénznem | STS | | |
| LTS | | |
| QUS | | |
| Euro/nemzeti devizák a hazai pénznem kivételével, ideértve az ECU-t | STS | | |
| LTS | | |
| Egyéb deviza-nemekben | STS | | |
| LTS | | |
| STS | = | rövid lejáratú nem részvényjellegű értékpapírok |
| LTS | = | hosszú lejáratú nem részvényjellegű értékpapírok |
| QUS | = | jegyzett részvények” |

i)

Az 1. függelék 13. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

13.   A belföldi rezidensek által kibocsátott instrumentumok becsült lefedettsége, instrumentumonként: Az NKB-k nemzeti becslést nyújtanak a belföldi rezidensek által kibocsátott értékpapírok kategóriánkénti lefedettségéről, azaz a rövid lejáratú értékpapírok, hosszú lejáratú értékpapírok és jegyzett részvények belföldi pénznemben, euróban/egyéb nemzeti fizetőeszközben (ideértve az ECU-t) és egyéb devizanemben történő kibocsátásáról. A »lefedettség %-ban« alatti becslések minden instrumentumkategória esetében a figyelembe vett értékpapírok százalékos részarányát jelzi azon teljes (külföldön és belföldön történt) kibocsátáshoz viszonyítva, amelyet ideális esetben – az adatszolgáltatási szabályok értelmében – az érintett kategóriában jelenteni kellene. A »megjegyzések« oszlopban rövid leírások adhatók. Az NKB-k a monetáris unió eredményeként bekövetkező lefedettségi változásokat is jelentik.

Lefedettség %-ban:

Megjegyzések:

Kibocsátások euróban/nemzeti devizákban

Hazai pénznem

STS

LTS

QUS

Euro/nemzeti devizák a hazai pénznem kivételével, ideértve az ECU-t

STS

LTS

Egyéb deviza-nemekben

STS

LTS

STS

=

rövid lejáratú nem részvényjellegű értékpapírok

LTS

=

hosszú lejáratú nem részvényjellegű értékpapírok

QUS

=

jegyzett részvények”

| (9) | A XX. melléklet következőképpen módosul:






  a) | A 4.1. szakaszban a 2. sz. dimenzió helyébe a következő szöveg lép:
  „2. sz. dimenzió: Referenciaterület (REF_AREA; hossza: két karakter)
  Ez a dimenzió azt az országot jelöli, amelyben az adatszolgáltató intézmény rezidens. A hozzá kapcsolódó CL_AREA_EE kódlista a szokásos ISO országlistát tartalmazza. Az értékeknek az ECB_MIR1-kulcscsaládban alkalmazott részhalmaza az euro-övezet tagállamainak felel meg.” |
| --- | --- | --- |

(9)

A XX. melléklet következőképpen módosul:

a)

A 4.1. szakaszban a 2. sz. dimenzió helyébe a következő szöveg lép:

„2. sz. dimenzió: Referenciaterület (REF_AREA; hossza: két karakter)

Ez a dimenzió azt az országot jelöli, amelyben az adatszolgáltató intézmény rezidens. A hozzá kapcsolódó CL_AREA_EE kódlista a szokásos ISO országlistát tartalmazza. Az értékeknek az ECB_MIR1-kulcscsaládban alkalmazott részhalmaza az euro-övezet tagállamainak felel meg.”

| b) | A 4.2.2. szakaszban, „Attribútumok idősorszinten”, „Kötelező” részben az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „COLLECTION (kódlista: CL_COLLECTION): Ez az attribútum a megfigyelések összegyűjtésének idejére ad magyarázatot (pl. az időszak eleje, közepe vagy vége), vagy jelzi, hogy az adatok a hónap átlagára vagy a hónap végi megfigyelésekre vonatkoznak-e. Amennyiben az NKB-k eltérő jelzést nem adnak, az EKB az »adatgyűjtés« attribútumot alapértelmezésként »E« értékre (= időszak vége) állítja be az állományokra vonatkozó MPI kamatlábak esetében, és »A« értékre (= időszak alatti megfigyelések átlaga) az új szerződésekre vonatkozó MPI kamatlábak esetében. Az állományok üzleti volumene vonatkozásában az »adatgyűjtés« attribútum alapértelmezése szintén az »E« érték (= időszak vége), míg az új szerződésekre az »S« jelölés (az időszak alatti megfigyelések összege) alkalmazandó.” |
| --- | --- |

b)

A 4.2.2. szakaszban, „Attribútumok idősorszinten”, „Kötelező” részben az első bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„COLLECTION (kódlista: CL_COLLECTION): Ez az attribútum a megfigyelések összegyűjtésének idejére ad magyarázatot (pl. az időszak eleje, közepe vagy vége), vagy jelzi, hogy az adatok a hónap átlagára vagy a hónap végi megfigyelésekre vonatkoznak-e. Amennyiben az NKB-k eltérő jelzést nem adnak, az EKB az »adatgyűjtés« attribútumot alapértelmezésként »E« értékre (= időszak vége) állítja be az állományokra vonatkozó MPI kamatlábak esetében, és »A« értékre (= időszak alatti megfigyelések átlaga) az új szerződésekre vonatkozó MPI kamatlábak esetében. Az állományok üzleti volumene vonatkozásában az »adatgyűjtés« attribútum alapértelmezése szintén az »E« érték (= időszak vége), míg az új szerződésekre az »S« jelölés (az időszak alatti megfigyelések összege) alkalmazandó.”

| c) | A 4.2.3. szakasz helyébe a következő szöveg lép:
  „4.2.3.   Attribútumok megfigyelési szinten
  Kötelező:
  OBS_STATUS (15) (kódlista: CL_OBS_STATUS): Az NKB-k minden jelzett megfigyeléshez megfigyelési státus értéket jelentenek. Ez az attribútum kötelező, és minden egyedi megfigyelés esetén az adatokkal együtt szolgáltatni kell. Ha az NKB-k felülvizsgálják ennek az attribútumnak az értékét, mind a megfigyelési értéket (akkor is, ha változatlan), mind az új megfigyelési státus jelzését továbbítani kell.
  Az alábbi listában az attribútumoknak a MPIR-statisztikák céljából várható értékei (a megállapodás szerinti hierarchiának megfelelően) szerepelnek:







  »A« | = | szokásos érték, |
| --- | --- | --- | --- |
| »B« | = | törés |
| »M« | = | nem létező adatok (nem releváns adatok esetében, pl. ha országos szinten valamely instrumentumkategória nem alkalmazható) (16), |
| »P« | = | ideiglenes érték (17), |
| »E« | = | becsült érték. |

c)

A 4.2.3. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„4.2.3.   Attribútumok megfigyelési szinten

Kötelező:

OBS_STATUS (15) (kódlista: CL_OBS_STATUS): Az NKB-k minden jelzett megfigyeléshez megfigyelési státus értéket jelentenek. Ez az attribútum kötelező, és minden egyedi megfigyelés esetén az adatokkal együtt szolgáltatni kell. Ha az NKB-k felülvizsgálják ennek az attribútumnak az értékét, mind a megfigyelési értéket (akkor is, ha változatlan), mind az új megfigyelési státus jelzését továbbítani kell.

Az alábbi listában az attribútumoknak a MPIR-statisztikák céljából várható értékei (a megállapodás szerinti hierarchiának megfelelően) szerepelnek:

»A«

=

szokásos érték,

»B«

=

törés

»M«

=

nem létező adatok (nem releváns adatok esetében, pl. ha országos szinten valamely instrumentumkategória nem alkalmazható) (16),

»P«

=

ideiglenes érték (17),

»E«

=

becsült érték.

Feltételes:

| — | OBS_CONF (15) (kódlista: CL_OBS_CONF): Amennyiben egy NKB különbséget kíván tenni egy vagy több egyedi megfigyelés bizalmas jellege között, akkor a »megfigyelés bizalmas jellege« attribútumot használhatja. Ennek az attribútumnak az értéke (ha létezik) akkor módosítható, amikor az információ küldője továbbítja az adatokat. Ha az attribútum értéke nincs beállítva, akkor a bizalmas jellegre vonatkozó semmilyen korlátozást nem kell feltételezni ((OBS_CONF = »F« (szabad)). |
| --- | --- |

—

OBS_CONF (15) (kódlista: CL_OBS_CONF): Amennyiben egy NKB különbséget kíván tenni egy vagy több egyedi megfigyelés bizalmas jellege között, akkor a »megfigyelés bizalmas jellege« attribútumot használhatja. Ennek az attribútumnak az értéke (ha létezik) akkor módosítható, amikor az információ küldője továbbítja az adatokat. Ha az attribútum értéke nincs beállítva, akkor a bizalmas jellegre vonatkozó semmilyen korlátozást nem kell feltételezni ((OBS_CONF = »F« (szabad)).

| — | OBS_PRE_BREAK (15) (kódolatlan): Ez az attribútum a törés előtti megfigyelési értéket tartalmazza, amely a megfigyeléshez hasonlóan számmező. Akkor kell jelezni, amikor egy adatsor törése bekövetkezik (és ekkor a megfigyelési státus a »B« értéket veszi fel). |
| --- | --- |

—

OBS_PRE_BREAK (15) (kódolatlan): Ez az attribútum a törés előtti megfigyelési értéket tartalmazza, amely a megfigyeléshez hasonlóan számmező. Akkor kell jelezni, amikor egy adatsor törése bekövetkezik (és ekkor a megfigyelési státus a »B« értéket veszi fel).

| — | OBS_COM (kódolatlan): Ez az attribútum megfigyelés szintű szöveges megjegyzések (legfeljebb 350 karakter terjedelmű szöveg) készítésére használható (pl. egy egyedi megfigyeléshez adatok hiányában készített becslés vagy feltételezés ismertetése, egy lehetséges szokatlan megfigyelés okának magyarázata vagy a szolgáltatott idősorok változásának részletezése). |
| --- | --- |

—

OBS_COM (kódolatlan): Ez az attribútum megfigyelés szintű szöveges megjegyzések (legfeljebb 350 karakter terjedelmű szöveg) készítésére használható (pl. egy egyedi megfigyeléshez adatok hiányában készített becslés vagy feltételezés ismertetése, egy lehetséges szokatlan megfigyelés okának magyarázata vagy a szolgáltatott idősorok változásának részletezése).

---

(1)  A főbb mérlegadatok részletes leírása az EKB/2001/13 rendelet I. mellékletének III. részében található.

(2)  HL L 58., 2003.3.3., 1. o.

(3)  A PPA-k egyéb MPI adatokra gyakorolt befolyásának jelentőségéről l. alább. Ezen túlmenően, néhány országban egyéb intézmények is MPI besorolásba kerültek, bár ezek mennyiségi szempontból jelentéktelenek.

(4)  Ez a feltétel akkor teljesül például, ha a PPA-szektor mérlege hatással van egy forrásoldali sorra (»PPA befektetési jegyek«) és két vagy több eszközoldali sorra (pl. »a belföldi államháztartás által euróban kibocsátott értékpapírok, a részvény kivételével« és »a belföldi MPI-k által euróban kibocsátott értékpapírok, a részvény kivételével«). Akkor is teljesül, ha a PPA-szektor mérlege hatással van két forrásoldali sorra (pl. »PPA befektetési jegyek« és »belföldi MPI-k által euróban elhelyezett betétek«) és egy eszközoldali sorra (pl. »a belföldi államháztartás által euróban kibocsátott értékpapírok, a részvény kivételével«). Ezzel szemben nem teljesül a feltétel, ha a PPA-mérleg csak egy forrás- és egy eszközoldali sorra gyakorol hatást.”

(5)  Egyéb tagállami devizák (kivéve DKK, SEK, GBP) szintén szerepelnek ebben az oszlopban.”

(6)  Mindazonáltal elismert dolog, hogy a tranzakciókhoz kapcsolódó hitelleírásokról nem mindig érkeznek adatok, ami az említett elvtől való eltérést eredményez, és ezt az EKB/2001/13 rendelet és a hozzá kapcsolódó útmutató engedélyezi.

(7)  A betétek és hitelek statisztikai értékelésére vonatkozó szabályok az EKB/2001/13 rendeletében az I. melléklet 1. részének II. szakaszának, a (15) és (16) bekezdésben (havi adatok), valamint az I. melléklet 1. része IV. szakaszának (10) bekezdésben (negyedéves adatok) találhatók.”

(8)  A fennmaradó valutákban fennálló egyenlegek tekintetében nem kell kiigazítást végezni. Az USD, JPY és CHF vonatkozásában az adatokat a monetáris pénzügyi intézményi szektor konszolidált mérlegéről szóló, 1998. december 1-jei EKB/1998/16 rendelet (HL L 356., 1998.12.30., 7. o.) 5. táblázata szerint 1998 decemberétől kezdődően jelentették az NKB-k, illetve az egyéb nemzeti adatforrásokat felhasználó NKB-k önkéntes alapon már 1997 szeptemberétől. A GBP vonatkozásában az adatokat az NKB-k önkéntes alapon 2001. augusztustól jelentik az EKB-nak, lehetőség szerint a visszamenőleges adatokkal együtt, az EKB/2001/13 rendelet 4. táblázatában szereplő egyéb devizákra vonatkozó adatszolgáltatáshoz hasonló rendszerben, 2003. januártól pedig az EKB/2001/13 rendelet 4. táblázatának részeként. A nem részt vevő EU-tagállamok devizái tekintetében is kiszámítja a külföldi valutákkal összefüggő kiigazítást”.

(9)  Az NKB-k a kisebb hitelintézetek tartalékalapra vonatkozó negyedéves adatait azok kibocsátását követően három alkalommal használják fel az EKB-nak küldendő havi számadatokhoz.”

(10)  A nem alkalmazott mérlegtételek helyes jelentését a XIII. melléklet mutatja be.”

(11)  Meghatározása a 3. szakaszban található.

(12)  Ez az iránymutatás minden alkalommal megemlíti a Nemzetközi Fizetések Bankja által történő adatszolgáltatást, amikor a teljesség és egyértelműség kedvéért szükség van rá. Ennek az iránymutatásnak azonban a Nemzetközi Fizetések Bankja nem címzettje.”

(13)  Az NKB-k esetében a kibocsátó szektor abban az országban rezidens, amelyben az NKB rezidens.”

(14)  Ez összhangban van a mérlegstatisztikákkal.”

(15)  A Megfigyelési értékből, valamint az OBS_STATUS, OBS_CONF és OBS_PRE_BREAK attribútumból álló négy tételt egy egységként kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy az NKB-k kötelesek a megfigyelésekhez minden kiegészítő információt jelenteni. (Ha az attribútumokról nem érkezik jelentés, akkor az alapértelmezett értékek felülírják a korábbi értéküket.)

(16)  Ha a helyi piaci gyakorlat vagy jogi keret következtében egy idősor (vagy annak egy része) nem releváns (az alapul szolgáló jelenség nem létezik), akkor »M« megfigyelési státussal hiányzó értéket (»–«) kell jelenteni. A hiányzó megfigyelést soha nem szabad »nullaként« jelenteni, mert a nulla szokásos számérték, amely pontos kamatlábat, vagy nulla összegű üzleti volument jelent.

(17)  Ezek a megfigyelések későbbi szakaszban vesznek fel végleges értéket (»A« megfigyelési státus). Az új felülvizsgált értékek felülírják a korábbi ideiglenes megfigyeléseket.”

---

II. MELLÉKLET

"VI. MELLÉKLET

STRUKTURÁLIS PÉNZÜGYI MUTATÓSZÁMOK

ADATSZOLGÁLTATÁSI PROGRAM ÉS ÖSSZEÁLLÍTÁSI UTASÍTÁSOK

Bevezetés

| 1. | Az Európai Unió (EU) banki szervezeteinek rendszeres elemzése céljából a bankfelügyeleti bizottságnak adatokra van szüksége több strukturális mutatószám előállításához. A strukturális mutatószámok listája 29 adatsort tartalmaz. Ezek közül tizenkét adatsor az Európai Központi Banknál (EKB) már rendelkezésre álló adatok alapján összeállítható. További 14 mutatószám állítható elő kizárólag a nemzeti központi bankoktól (NKB) összegyűjtött kiigazító adatok felhasználásával, a fennmaradó három mutatószámot pedig a Banki Fejlesztési Munkacsoport készíti el egyéb, nem harmonizált források felhasználásával. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unió (EU) banki szervezeteinek rendszeres elemzése céljából a bankfelügyeleti bizottságnak adatokra van szüksége több strukturális mutatószám előállításához. A strukturális mutatószámok listája 29 adatsort tartalmaz. Ezek közül tizenkét adatsor az Európai Központi Banknál (EKB) már rendelkezésre álló adatok alapján összeállítható. További 14 mutatószám állítható elő kizárólag a nemzeti központi bankoktól (NKB) összegyűjtött kiigazító adatok felhasználásával, a fennmaradó három mutatószámot pedig a Banki Fejlesztési Munkacsoport készíti el egyéb, nem harmonizált források felhasználásával.

| 2. | Ez a melléklet az NKB-k adatainak felhasználásával előállított 14 mutatószámhoz tartozó jelentési rendszert és összeállítási utasításokat tartalmazza. Az adatgyűjtés a Központi Bankok Európai Rendszerében (KBER) már hozzáférhető információkon alapul. |
| --- | --- |

2.

Ez a melléklet az NKB-k adatainak felhasználásával előállított 14 mutatószámhoz tartozó jelentési rendszert és összeállítási utasításokat tartalmazza. Az adatgyűjtés a Központi Bankok Európai Rendszerében (KBER) már hozzáférhető információkon alapul.

| 3. | A mutatószámok teljes körű felsorolása az alábbiakban található. Az NKB-k által nyújtott kiigazító adatok felhasználásával előállítandó mutatószámok vastagon kiemelve szerepelnek.
  1. TÁBLÁZAT
  Strukturális mutatószámok az adatforrások kategóriái szerinti részletezésben








  Sorszám | Adatforrás | Mutatószámok (darab) | Megnevezés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EKB: és SDC PlatinumTM (*-gal jelölve) | 12 | 1. | Hitelintézetek száma |

3.

A mutatószámok teljes körű felsorolása az alábbiakban található. Az NKB-k által nyújtott kiigazító adatok felhasználásával előállítandó mutatószámok vastagon kiemelve szerepelnek.

1. TÁBLÁZAT

Strukturális mutatószámok az adatforrások kategóriái szerinti részletezésben

Sorszám

Adatforrás

Mutatószámok (darab)

Megnevezés

1

EKB: és SDC PlatinumTM (*-gal jelölve)

12

1.

Hitelintézetek száma

| 4. | Hitelintézetek részvételével létrejött hazai fúziók és befolyásszerzések száma* |
| --- | --- |

4.

Hitelintézetek részvételével létrejött hazai fúziók és befolyásszerzések száma*

| 7. | Hitelintézetek összes eszköze |
| --- | --- |

7.

Hitelintézetek összes eszköze

| 8. | Hitelintézetek által nem hitelintézeteknek nyújtott összes hitel |
| --- | --- |

8.

Hitelintézetek által nem hitelintézeteknek nyújtott összes hitel

| 9. | Hitelintézetek nem hitelintézetektől származó összes betéte |
| --- | --- |

9.

Hitelintézetek nem hitelintézetektől származó összes betéte

| 11. | Nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, bruttó értékben |
| --- | --- |

11.

Nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, bruttó értékben

| 12. | Nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, bruttó értékben |
| --- | --- |

12.

Nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, bruttó értékben

| 13. | Jegyzett részvények piaci értéke |
| --- | --- |

13.

Jegyzett részvények piaci értéke

| 14. | Értékpapír-kereskedők összes eszköze |
| --- | --- |

14.

Értékpapír-kereskedők összes eszköze

| 16. | Befektetési alapok kezelésében levő összes eszköz |
| --- | --- |

16.

Befektetési alapok kezelésében levő összes eszköz

| 22. | Hitelintézetek közötti fúziók és befolyásszerzések száma az Európai Gazdasági Térség (EGT) országaiban* |
| --- | --- |

22.

Hitelintézetek közötti fúziók és befolyásszerzések száma az Európai Gazdasági Térség (EGT) országaiban*

| 27. | Hitelintézetek közötti fúziók és befolyásszerzések harmadik országokban* |
| --- | --- |

27.

Hitelintézetek közötti fúziók és befolyásszerzések harmadik országokban*

2

NKB-k: monetáris és bankstatisztikai terület és Eurostat/Monetáris Unió pénzügyi elszámolásai (**-gal jelölve)

14

| 2. | Hitelintézetek fióktelepeinek száma** |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hitelintézetek által foglalkoztatott személyek száma** |
| --- | --- |

3.

| 5. | Az 5 legnagyobb hitelintézet részesedése az összes eszközből (CR5) |
| --- | --- |

5.

| 6. | A hitelintézetek összes eszközének Herfindahl indexe |
| --- | --- |

6.

| 15. | Biztosítótársaságok összes befektetése** |
| --- | --- |

15.

| 17. | Nyugdíjalapok kezelésében levő összes eszköz** |
| --- | --- |

17.

| 18. | EGT országok hitelintézetei fióktelepeinek száma |
| --- | --- |

18.

| 19. | EGT országok hitelintézetei fióktelepeinek összes eszköze |
| --- | --- |

19.

| 20. | EGT országok hitelintézetei leányvállalatainak száma |
| --- | --- |

20.

| 21. | EGT országok hitelintézetei leányvállalatainak összes eszköze |
| --- | --- |

21.

| 23. | Harmadik országok hitelintézetei fióktelepeinek száma |
| --- | --- |

23.

| 24. | Harmadik országok hitelintézetei fióktelepeinek összes eszköze |
| --- | --- |

24.

| 25. | Harmadik országok hitelintézetei leányvállalatainak száma |
| --- | --- |

25.

| 26. | Harmadik országok hitelintézetei leányvállalatainak összes eszköze |
| --- | --- |

26.

3

Felhasználók/fizetési és elszámolási rendszerek bizottsága (nem harmonizált adatok)

3

| 28. | »Virtuális« bankok száma |
| --- | --- |

28.

»Virtuális« bankok száma

| 29. | »Virtuális« bankok összes eszköze |
| --- | --- |

29.

»Virtuális« bankok összes eszköze

| 30. | Bankjegykiadó automaták száma |
| --- | --- |

30.

Bankjegykiadó automaták száma

1. szakasz: Adatszolgáltatási program

| 4. | Az adat továbbítása céljából alkalmazandó jelentési rendszert az 1. függelék tartalmazza. A hitelintézetekre vonatkozó strukturális mutatószámok kiszámításához szükséges adatokat évente kell szolgáltatni. Az előző évre vonatkozó adatokat minden év március végéig kell jelenteni. Ez a határidő valószínűleg minden mutatószám tekintetében betartható, a 3. számú »Hitelintézetek által foglalkoztatottak létszáma« mutatószám kivételével, amely esetében az előző évre vonatkozó adatokat kell, lehetőség szerint minden év május végéig szolgáltatni. |
| --- | --- |

4.

Az adat továbbítása céljából alkalmazandó jelentési rendszert az 1. függelék tartalmazza. A hitelintézetekre vonatkozó strukturális mutatószámok kiszámításához szükséges adatokat évente kell szolgáltatni. Az előző évre vonatkozó adatokat minden év március végéig kell jelenteni. Ez a határidő valószínűleg minden mutatószám tekintetében betartható, a 3. számú »Hitelintézetek által foglalkoztatottak létszáma« mutatószám kivételével, amely esetében az előző évre vonatkozó adatokat kell, lehetőség szerint minden év május végéig szolgáltatni.

| 5. | A statisztikai követelmények a fentiek szerint állományadatokból, abszolút számokból és viszonyszámokból állnak. Az állományadatok mellett követelmény a tranzakció miatti kiigazító adatok közlése is, amennyiben azok hozzáférhetők. A mérlegadatok esetében a tranzakció miatti kiigazítás az árak és árfolyamok átértékelődésére, a hitelek leírására, és átsorolásokra vonatkozik. A jelentési rendszer egyszerűsítése céljából a tranzakció miatti kiigazításokat egy összegben, a kiigazítás fajtája szerinti további részletezés nélkül kell jelenteni. Ha a tranzakció miatti kiigazítás nem áll rendelkezésre, a felhasználók csak az (EKB által számított) árfolyamváltozásoknak megfelelően kiigazított állományok különbségeire hagyatkoznak. Az abszolút számok vagy viszonyszámok esetében a tranzakció miatti kiigazítást nem kell elvégezni. |
| --- | --- |

5.

A statisztikai követelmények a fentiek szerint állományadatokból, abszolút számokból és viszonyszámokból állnak. Az állományadatok mellett követelmény a tranzakció miatti kiigazító adatok közlése is, amennyiben azok hozzáférhetők. A mérlegadatok esetében a tranzakció miatti kiigazítás az árak és árfolyamok átértékelődésére, a hitelek leírására, és átsorolásokra vonatkozik. A jelentési rendszer egyszerűsítése céljából a tranzakció miatti kiigazításokat egy összegben, a kiigazítás fajtája szerinti további részletezés nélkül kell jelenteni. Ha a tranzakció miatti kiigazítás nem áll rendelkezésre, a felhasználók csak az (EKB által számított) árfolyamváltozásoknak megfelelően kiigazított állományok különbségeire hagyatkoznak. Az abszolút számok vagy viszonyszámok esetében a tranzakció miatti kiigazítást nem kell elvégezni.

| 6. | Az összegyűjtött adatoknak alapelvként a hitelintézetként meghatározott intézmények 100 %-át le kell fedniük (lásd az EKB/2001/13 rendelethez csatolt I. melléklet 1. részének I.2. szakaszát). Azokban az esetekben, amikor a (kisebb intézményekre vonatkozó) az eloszlás vége elhagyásának elve alkalmazásának következtében a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében bruttósítaniuk kell a szolgáltatott adatokat. Ezáltal a tagállamok mutatószámai összehasonlíthatók lesznek, valamint összhangba kerülnek az MPI-szektor mérlegének a XIV. melléklettel összhangban szintén bruttósított adataival. |
| --- | --- |

6.

Az összegyűjtött adatoknak alapelvként a hitelintézetként meghatározott intézmények 100 %-át le kell fedniük (lásd az EKB/2001/13 rendelethez csatolt I. melléklet 1. részének I.2. szakaszát). Azokban az esetekben, amikor a (kisebb intézményekre vonatkozó) az eloszlás vége elhagyásának elve alkalmazásának következtében a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében bruttósítaniuk kell a szolgáltatott adatokat. Ezáltal a tagállamok mutatószámai összehasonlíthatók lesznek, valamint összhangba kerülnek az MPI-szektor mérlegének a XIV. melléklettel összhangban szintén bruttósított adataival.

| 7. | Az EKB az adatok kézhezvételekor a tartalmi összefüggések egyszerű ellenőrzését végzi. Ha például a 18. mutatószám értéke nulla, akkor a 19. mutatószám értékének is nullának kell lennie. Ugyanez vonatkozik a 20 – 21., 23 – 24. és a 25 – 26. mutatószámra. Keresztellenőrzés végezhető továbbá a 18. és 23. mutatószám és az MPI-k jegyzéke között is. Az adattovábbítási utasításokat a 2. függelék tartalmazza. |
| --- | --- |

7.

Az EKB az adatok kézhezvételekor a tartalmi összefüggések egyszerű ellenőrzését végzi. Ha például a 18. mutatószám értéke nulla, akkor a 19. mutatószám értékének is nullának kell lennie. Ugyanez vonatkozik a 20 – 21., 23 – 24. és a 25 – 26. mutatószámra. Keresztellenőrzés végezhető továbbá a 18. és 23. mutatószám és az MPI-k jegyzéke között is. Az adattovábbítási utasításokat a 2. függelék tartalmazza.

2. szakasz: A mutatószámok előállítására vonatkozó utasítások

| 8. | Az NKB-k 14 mutatószám tekintetében (az 1. táblázat második csoportja) az alábbiakban megállapított fogalmi és módszertani szabályokkal összhangban szolgáltatnak adatokat. Az általános cél az (1. táblázat első csoportjának legtöbb mutatószámához alkalmazott) mérlegadatok előállításakor a lehetőségekhez képest az elfogadott statisztikai elvek érvényesítése. Például az adatokat összesíteni kell, és nem konszolidálni; a rezidensekre vonatkozó elvnek az úgynevezett »rezidens elvet« kell követnie; a mérlegadatokat bruttó értéken kell jelenteni; stb. |
| --- | --- |

8.

Az NKB-k 14 mutatószám tekintetében (az 1. táblázat második csoportja) az alábbiakban megállapított fogalmi és módszertani szabályokkal összhangban szolgáltatnak adatokat. Az általános cél az (1. táblázat első csoportjának legtöbb mutatószámához alkalmazott) mérlegadatok előállításakor a lehetőségekhez képest az elfogadott statisztikai elvek érvényesítése. Például az adatokat összesíteni kell, és nem konszolidálni; a rezidensekre vonatkozó elvnek az úgynevezett »rezidens elvet« kell követnie; a mérlegadatokat bruttó értéken kell jelenteni; stb.

| 9. | Az NKB-k által szolgáltatandó adatok leírása az alábbiakban található. Az NKB-k kötelesek jelenteni az EKB-nak az alábbiakban ismertetett meghatározásoktól és szabályoktól való bármely eltérést a nemzeti gyakorlat figyelemmel kísérése céljából. Az esetleges eltérésekről szóló tájékoztatást a jelentési rendszer utolsó oszlopában kell feltüntetni. |
| --- | --- |

9.

Az NKB-k által szolgáltatandó adatok leírása az alábbiakban található. Az NKB-k kötelesek jelenteni az EKB-nak az alábbiakban ismertetett meghatározásoktól és szabályoktól való bármely eltérést a nemzeti gyakorlat figyelemmel kísérése céljából. Az esetleges eltérésekről szóló tájékoztatást a jelentési rendszer utolsó oszlopában kell feltüntetni.

| 10. | 2. mutatószám: Hitelintézetek fióktelepeinek száma. Ez a mutatószám a referencia-időszak végén meglévő fióktelepek számát jelenti. A fióktelep meghatározását az EKB/2001/13 rendelet tartalmazza: »A fióktelepek nem bejegyzett (független jogi személyiséggel nem rendelkező) egységek, amelyek teljes egészében a tevékenység végzésének központja tulajdonában állnak.« (1)Ebből az következik, hogy a mutatószámnak csak a hitelintézetek közé tartozó fióktelepeket kell magába foglalnia. Az intézményi egységek olyan irodáit, amelyek maguk nem hitelintézetek, figyelmen kívül kell hagyni még akkor is, ha valamely hitelintézettel azonos csoportba tartoznak. Erre azért van szükség, hogy az e mutatószám, és például a hitelintézetek összes eszközét jelentő 7. mutatószám összehasonlításakor ne forduljon elő torzulás. |
| --- | --- |

10.

2. mutatószám: Hitelintézetek fióktelepeinek száma. Ez a mutatószám a referencia-időszak végén meglévő fióktelepek számát jelenti. A fióktelep meghatározását az EKB/2001/13 rendelet tartalmazza: »A fióktelepek nem bejegyzett (független jogi személyiséggel nem rendelkező) egységek, amelyek teljes egészében a tevékenység végzésének központja tulajdonában állnak.« (1)Ebből az következik, hogy a mutatószámnak csak a hitelintézetek közé tartozó fióktelepeket kell magába foglalnia. Az intézményi egységek olyan irodáit, amelyek maguk nem hitelintézetek, figyelmen kívül kell hagyni még akkor is, ha valamely hitelintézettel azonos csoportba tartoznak. Erre azért van szükség, hogy az e mutatószám, és például a hitelintézetek összes eszközét jelentő 7. mutatószám összehasonlításakor ne forduljon elő torzulás.

| 11. | A következetesség érdekében minden NKB-nak az EKB által adott, fióktelepekre vonatkozó meghatározást kell alkalmaznia. |
| --- | --- |

11.

A következetesség érdekében minden NKB-nak az EKB által adott, fióktelepekre vonatkozó meghatározást kell alkalmaznia.

| 12. | 3. mutatószám: A hitelintézetek által foglalkoztatott személyek száma. Ez a mutatószám a referenciaév folyamán foglalkoztatott személyek átlagos létszámát jelöli. A mutatószámhoz alkalmazott meghatározás közel áll az Eurostat meghatározásához (2). A mutatószámhoz felhasznált adatok azonban csak a hitelintézetek által foglalkoztatott személyeket foglalhatják magukban. Az olyan pénzügyi intézményeknél foglalkoztatottakat, amelyek maguk nem hitelintézetek, figyelmen kívül kell hagyni, még abban az esetben is, ha ezen intézmények ugyanazon csoporthoz tartoznak. |
| --- | --- |

12.

3. mutatószám: A hitelintézetek által foglalkoztatott személyek száma. Ez a mutatószám a referenciaév folyamán foglalkoztatott személyek átlagos létszámát jelöli. A mutatószámhoz alkalmazott meghatározás közel áll az Eurostat meghatározásához (2). A mutatószámhoz felhasznált adatok azonban csak a hitelintézetek által foglalkoztatott személyeket foglalhatják magukban. Az olyan pénzügyi intézményeknél foglalkoztatottakat, amelyek maguk nem hitelintézetek, figyelmen kívül kell hagyni, még abban az esetben is, ha ezen intézmények ugyanazon csoporthoz tartoznak.

| 13. | 5. mutatószám: Az 5 legnagyobb hitelintézet részesedése az összes eszközből (CR5). Ez a mutatószám a bankszektor koncentrációját mutatja. A felhasználók kifejezték azon elvárásukat, hogy konszolidált »csoportszemléletet« alkalmazzanak e mutató kiszámításakor, amelynek értelmében az azonos csoporthoz tartozó két vagy több intézmény egyetlen intézménynek számít. Ilyen megközelítés jelenleg a monetáris és bankstatisztikai adatok felhasználásával nem lehetséges, mégpedig két okból. Először is, a monetáris és bankstatisztikai adatok nem konszolidáltak (3), ezért nem volna lehetséges a csoporthoz tartozó más intézmények mérlegeinek beszámítása, sem a csoporton belüli eszközök és források egyenlegének megállapítása. Másodszor, előfordulhat, hogy a tulajdonosi adatok nem hozzáférhetők, és azokat felügyeleti forrásból kellene beszerezni. |
| --- | --- |

13.

5. mutatószám: Az 5 legnagyobb hitelintézet részesedése az összes eszközből (CR5). Ez a mutatószám a bankszektor koncentrációját mutatja. A felhasználók kifejezték azon elvárásukat, hogy konszolidált »csoportszemléletet« alkalmazzanak e mutató kiszámításakor, amelynek értelmében az azonos csoporthoz tartozó két vagy több intézmény egyetlen intézménynek számít. Ilyen megközelítés jelenleg a monetáris és bankstatisztikai adatok felhasználásával nem lehetséges, mégpedig két okból. Először is, a monetáris és bankstatisztikai adatok nem konszolidáltak (3), ezért nem volna lehetséges a csoporthoz tartozó más intézmények mérlegeinek beszámítása, sem a csoporton belüli eszközök és források egyenlegének megállapítása. Másodszor, előfordulhat, hogy a tulajdonosi adatok nem hozzáférhetők, és azokat felügyeleti forrásból kellene beszerezni.

| 14. | A fenti okokból az NKB-knak az 5. mutatószám kiszámításakor egy nem konszolidált, »összesített« szemléletet kell követniük, azaz 1) az adatszolgáltató hitelintézetek mérlegfőösszegét rangsorolniuk kell; 2) ki kell számítaniuk az öt legnagyobb mérlegfőösszeg összegét és az összes mérlegfőösszeg összegét; és 3) a két számhányadosát. Az EKB-nak jelentett adatokat százalékban kell megadni (pl. a 72,4296 % értéket 72,4296 alakban, és nem 0,7243 alakban kell megadni). Bár az öt legnagyobb bank összetétele időről időre változhat, az NKB-k csak az öt legnagyobb hitelintézetnek egy adott időpontban (a referenciaév decemberének végén) fennálló részesedését jelentik. |
| --- | --- |

14.

A fenti okokból az NKB-knak az 5. mutatószám kiszámításakor egy nem konszolidált, »összesített« szemléletet kell követniük, azaz 1) az adatszolgáltató hitelintézetek mérlegfőösszegét rangsorolniuk kell; 2) ki kell számítaniuk az öt legnagyobb mérlegfőösszeg összegét és az összes mérlegfőösszeg összegét; és 3) a két számhányadosát. Az EKB-nak jelentett adatokat százalékban kell megadni (pl. a 72,4296 % értéket 72,4296 alakban, és nem 0,7243 alakban kell megadni). Bár az öt legnagyobb bank összetétele időről időre változhat, az NKB-k csak az öt legnagyobb hitelintézetnek egy adott időpontban (a referenciaév decemberének végén) fennálló részesedését jelentik.

| 15. | 6. mutatószám: A hitelintézetek összes eszközének Herfindahl-indexe. Az előző mutatószámhoz hasonlóan ez is a bankszektor koncentrációját mutatja. Az NKB-knak a lehetőségekhez mérten »összesített« szemléletet kell követniük. E mutatószám kiszámítása csak akkor lenne teljesen pontos, ha minden hitelintézet egyedi mérlege rendelkezésre állna. Mivel azonban a monetáris és bankstatisztikai keret lehetővé teszi, hogy hitelintézeti csoportok kivételesen konszolidált alapon szolgáltassanak adatot, előfordulhat, hogy nem minden szükséges statisztikai információ áll rendelkezésre (ilyen lehet a Rabobank esete Hollandiában). Ez esetben a Herfindahl-index kiszámításakor a csoportba tartozó minden hitelintézet összevont mérlegét kell figyelembe venni, esetleg az érintett intézmények éves pénzügyi kimutatásában található számviteli információk felhasználásával. Lehetséges továbbá, hogy a kisebb hitelintézetek egy része nem szolgáltat adatot az év végén. Ebben az esetben bruttósítani kell az adatokat. |
| --- | --- |

15.

6. mutatószám: A hitelintézetek összes eszközének Herfindahl-indexe. Az előző mutatószámhoz hasonlóan ez is a bankszektor koncentrációját mutatja. Az NKB-knak a lehetőségekhez mérten »összesített« szemléletet kell követniük. E mutatószám kiszámítása csak akkor lenne teljesen pontos, ha minden hitelintézet egyedi mérlege rendelkezésre állna. Mivel azonban a monetáris és bankstatisztikai keret lehetővé teszi, hogy hitelintézeti csoportok kivételesen konszolidált alapon szolgáltassanak adatot, előfordulhat, hogy nem minden szükséges statisztikai információ áll rendelkezésre (ilyen lehet a Rabobank esete Hollandiában). Ez esetben a Herfindahl-index kiszámításakor a csoportba tartozó minden hitelintézet összevont mérlegét kell figyelembe venni, esetleg az érintett intézmények éves pénzügyi kimutatásában található számviteli információk felhasználásával. Lehetséges továbbá, hogy a kisebb hitelintézetek egy része nem szolgáltat adatot az év végén. Ebben az esetben bruttósítani kell az adatokat.

| 16. | A Herfindahl-indexet az összes hitelintézet bankszektorban lévő piaci részesedése négyzetének összesítése alapján, az alábbi képlet felhasználásával lehet kiszámolni, és azt jelenteni kell az EKB-nak:

  ahol:
  n = az országban található hitelintézetek száma
  Xi = a HI-k összes eszköze

  = az ország összes hitelintézetének összes eszköze. |
| --- | --- |

16.

A Herfindahl-indexet az összes hitelintézet bankszektorban lévő piaci részesedése négyzetének összesítése alapján, az alábbi képlet felhasználásával lehet kiszámolni, és azt jelenteni kell az EKB-nak:

ahol:

n = az országban található hitelintézetek száma

Xi = a HI-k összes eszköze

Formula = az ország összes hitelintézetének összes eszköze.

| 17. | 15. mutatószám: Biztosítótársaságok összes befektetése. A mutatószám (4)előállításának céljából a biztosítótársaság olyan vállalkozás, amely az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1973. július 24-i első, 73/239/EGK tanácsi irányelv (5) 6. cikkével, illetve a közvetlen életbiztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló első, 1979. március 5-i 79/267/EGK tanácsi irányelv (6) 6. cikkével összhangban hivatalos felhatalmazást kapott. A viszontbiztosítási üzletágat figyelmen kívül kell hagyni. Az információk e vállalatok összes pénzügyi eszközére vonatkoznak, amelyet úgy kell kiszámítani, hogy az összevont mérleg főösszegéből le kell vonni a nem pénzügyi eszközöket (például a befektetett eszközöket). Szükség esetén a számokat bruttósítani kell a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében. Ha a biztosítótársaságokra vonatkozó külön információk nem hozzáférhetőek, akkor ez a mutatószám a 17. számú, »Nyugdíjalapok kezelésében levő összes eszköz« elnevezésű mutatószámmal összevonható és egyetlen mutatószámban foglalható össze. Az NKB-k »összevont« adatszolgáltatás esetén megjelölik az adatsort. |
| --- | --- |

17.

15. mutatószám: Biztosítótársaságok összes befektetése. A mutatószám (4)előállításának céljából a biztosítótársaság olyan vállalkozás, amely az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1973. július 24-i első, 73/239/EGK tanácsi irányelv (5) 6. cikkével, illetve a közvetlen életbiztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló első, 1979. március 5-i 79/267/EGK tanácsi irányelv (6) 6. cikkével összhangban hivatalos felhatalmazást kapott. A viszontbiztosítási üzletágat figyelmen kívül kell hagyni. Az információk e vállalatok összes pénzügyi eszközére vonatkoznak, amelyet úgy kell kiszámítani, hogy az összevont mérleg főösszegéből le kell vonni a nem pénzügyi eszközöket (például a befektetett eszközöket). Szükség esetén a számokat bruttósítani kell a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében. Ha a biztosítótársaságokra vonatkozó külön információk nem hozzáférhetőek, akkor ez a mutatószám a 17. számú, »Nyugdíjalapok kezelésében levő összes eszköz« elnevezésű mutatószámmal összevonható és egyetlen mutatószámban foglalható össze. Az NKB-k »összevont« adatszolgáltatás esetén megjelölik az adatsort.

| 18. | 17. mutatószám: nyugdíjalapok kezelésében levő összes eszköz. Ezen információk az úgynevezett »jogilag önálló nyugdíjalapok« összevont mérlegfőösszegére vonatkoznak, azaz az olyan külön intézményi egységekére, amelyek fő tevékenysége a nyugdíjpénztári tevékenység; ezek nem biztosítótársaságok (7). Ha a nyugdíjalapokra vonatkozó külön információk nem hozzáférhetőek, akkor ez a mutatószám a 15. mutatószámmal összevonható. Ebben az esetben a 17. mutatószám értéke nulla lesz. |
| --- | --- |

18.

17. mutatószám: nyugdíjalapok kezelésében levő összes eszköz. Ezen információk az úgynevezett »jogilag önálló nyugdíjalapok« összevont mérlegfőösszegére vonatkoznak, azaz az olyan külön intézményi egységekére, amelyek fő tevékenysége a nyugdíjpénztári tevékenység; ezek nem biztosítótársaságok (7). Ha a nyugdíjalapokra vonatkozó külön információk nem hozzáférhetőek, akkor ez a mutatószám a 15. mutatószámmal összevonható. Ebben az esetben a 17. mutatószám értéke nulla lesz.

| 19. | 18. mutatószám: EGT országok hitelintézetei fióktelepeinek száma. Ez a mutatószám az egyéb EGT-országokban rezidens hitelintézetek fióktelepeinek számára vonatkozik, azaz a belföldi fióktelepeket figyelmen kívül hagyja. Ha egy hitelintézet egy adott országban több fiókteleppel is rendelkezik, azok egynek számítanak. Mivel az EKB csak 1999. január óta rendelkezik az MPI-k jegyzéke vonatkozásában összegyűjtött adatokkal, az NKB-knak pótolniuk kell az 1997. és 1998. év végi hiányzó adatokat. Az NKB-knak ügyelniük kell arra, hogy az 1999. év végétől kezdve szolgáltatott adatok összhangban legyenek az MPI-k jegyzéke keretében jelentett adatokkal. |
| --- | --- |

19.

18. mutatószám: EGT országok hitelintézetei fióktelepeinek száma. Ez a mutatószám az egyéb EGT-országokban rezidens hitelintézetek fióktelepeinek számára vonatkozik, azaz a belföldi fióktelepeket figyelmen kívül hagyja. Ha egy hitelintézet egy adott országban több fiókteleppel is rendelkezik, azok egynek számítanak. Mivel az EKB csak 1999. január óta rendelkezik az MPI-k jegyzéke vonatkozásában összegyűjtött adatokkal, az NKB-knak pótolniuk kell az 1997. és 1998. év végi hiányzó adatokat. Az NKB-knak ügyelniük kell arra, hogy az 1999. év végétől kezdve szolgáltatott adatok összhangban legyenek az MPI-k jegyzéke keretében jelentett adatokkal.

| 20. | 19. mutatószám: EGT országok hitelintézetei fióktelepeinek összes eszköze. Ez a mutatószám a 18. mutatószám alá tartozó fióktelepek összevont mérlegének főösszegére vonatkozik. |
| --- | --- |

20.

19. mutatószám: EGT országok hitelintézetei fióktelepeinek összes eszköze. Ez a mutatószám a 18. mutatószám alá tartozó fióktelepek összevont mérlegének főösszegére vonatkozik.

| 21. | 20. mutatószám: EGT országok hitelintézetei leányvállalatainak száma. Ez a mutatószám az egyéb EGT-országokban rezidens hitelintézetek által ellenőrzött leányvállalatok számára vonatkozik, azaz a belföldi leányvállalatokat figyelmen kívül hagyja. Az EKB által a leányvállalatokra alkalmazott meghatározást az EKB/2001/13 rendelet tartalmazza: »A leányvállalatok önállóan bejegyzett jogi személyek, amelyekben egy másik jogi személy többségi vagy kizárólagos részesedéssel rendelkezik ...«. Csak azon leányvállalatokat kell számításba venni, amelyek saját maguk is hitelintézetek. |
| --- | --- |

21.

20. mutatószám: EGT országok hitelintézetei leányvállalatainak száma. Ez a mutatószám az egyéb EGT-országokban rezidens hitelintézetek által ellenőrzött leányvállalatok számára vonatkozik, azaz a belföldi leányvállalatokat figyelmen kívül hagyja. Az EKB által a leányvállalatokra alkalmazott meghatározást az EKB/2001/13 rendelet tartalmazza: »A leányvállalatok önállóan bejegyzett jogi személyek, amelyekben egy másik jogi személy többségi vagy kizárólagos részesedéssel rendelkezik ...«. Csak azon leányvállalatokat kell számításba venni, amelyek saját maguk is hitelintézetek.

| 22. | 21. mutatószám: EGT országok hitelintézetei leányvállalatainak összes eszköze. Ez a mutatószám a 20. mutatószám alá tartozó leányvállalatok összevont mérlegének főösszegére vonatkozik. |
| --- | --- |

22.

21. mutatószám: EGT országok hitelintézetei leányvállalatainak összes eszköze. Ez a mutatószám a 20. mutatószám alá tartozó leányvállalatok összevont mérlegének főösszegére vonatkozik.

| 23. | 23. mutatószám: Harmadik országok hitelintézetei fióktelepeinek száma. Ez a mutatószám a harmadik országokban rezidens hitelintézetek fióktelepeinek számára vonatkozik. A harmadik országok azok, amelyek nem tartoznak az EGT-be. Ha egy bank egy adott országban több fiókteleppel is rendelkezik, azok egynek számítanak. Az NKB-knak itt is ügyelniük kell arra, hogy az adatok összhangban legyenek az MPI-k jegyzékének keretében jelentett adatokkal. |
| --- | --- |

23.

23. mutatószám: Harmadik országok hitelintézetei fióktelepeinek száma. Ez a mutatószám a harmadik országokban rezidens hitelintézetek fióktelepeinek számára vonatkozik. A harmadik országok azok, amelyek nem tartoznak az EGT-be. Ha egy bank egy adott országban több fiókteleppel is rendelkezik, azok egynek számítanak. Az NKB-knak itt is ügyelniük kell arra, hogy az adatok összhangban legyenek az MPI-k jegyzékének keretében jelentett adatokkal.

| 24. | 24. mutatószám: Harmadik országok hitelintézetei fióktelepeinek összes eszköze. Ez a mutatószám a 23. mutatószám alá tartozó fióktelepek összevont mérlegének főösszegére vonatkozik. |
| --- | --- |

24.

24. mutatószám: Harmadik országok hitelintézetei fióktelepeinek összes eszköze. Ez a mutatószám a 23. mutatószám alá tartozó fióktelepek összevont mérlegének főösszegére vonatkozik.

| 25. | 25. mutatószám: Harmadik országok hitelintézetei leányvállalatainak száma. Ez a mutatószám a harmadik országokban rezidens hitelintézetek által ellenőrzött, az ország területén rezidens fióktelepek számára vonatkozik. |
| --- | --- |

25.

25. mutatószám: Harmadik országok hitelintézetei leányvállalatainak száma. Ez a mutatószám a harmadik országokban rezidens hitelintézetek által ellenőrzött, az ország területén rezidens fióktelepek számára vonatkozik.

| 26. | 26. mutatószám: Harmadik országok hitelintézetei leányvállalatainak összes eszköze. Ez a mutatószám a 25. mutatószám alá tartozó leányvállalatok összevont mérlegének főösszegére vonatkozik. |
| --- | --- |

26.

26. mutatószám: Harmadik országok hitelintézetei leányvállalatainak összes eszköze. Ez a mutatószám a 25. mutatószám alá tartozó leányvállalatok összevont mérlegének főösszegére vonatkozik.

1. függelék

Az NKB-k által szolgáltatott adatok felhasználásával összeállított 14 strukturális pénzügyi mutatószámra vonatkozó jelentési rendszer

Ország: ...

Referenciaév: ...

| Mutatószám | Állományok | Tranzakció miatti kiigazítás | Meghatározástól való eltérés |
| --- | --- | --- | --- |
| 2. | Hitelintézetek fióktelepeinek száma |

Mutatószám

Állományok

Tranzakció miatti kiigazítás

Meghatározástól való eltérés

2.

Hitelintézetek fióktelepeinek száma

n/a

| 3. | Hitelintézetek által foglalkoztatott személyek száma |
| --- | --- |

3.

Hitelintézetek által foglalkoztatott személyek száma

n/a

| 5. | Az 5 legnagyobb hitelintézet részesedése az összes eszközből (CR5) |
| --- | --- |

5.

Az 5 legnagyobb hitelintézet részesedése az összes eszközből (CR5)

n/a

| 6. | A hitelintézetek összes eszközének Herfindahl-indexe |
| --- | --- |

6.

A hitelintézetek összes eszközének Herfindahl-indexe

n/a

| 15. | Biztosítótársaságok összes befektetése |
| --- | --- |

15.

Biztosítótársaságok összes befektetése

| 17. | Nyugdíjalapok kezelésében levő összes eszköz |
| --- | --- |

17.

Nyugdíjalapok kezelésében levő összes eszköz

| 18. | EGT-országok hitelintézetei fióktelepeinek száma |
| --- | --- |

18.

EGT-országok hitelintézetei fióktelepeinek száma

n/a

| 19. | EGT-országok hitelintézetei fióktelepeinek összes eszköze |
| --- | --- |

19.

EGT-országok hitelintézetei fióktelepeinek összes eszköze

| 20. | EGT-országok hitelintézetei leányvállalatainak száma |
| --- | --- |

20.

EGT-országok hitelintézetei leányvállalatainak száma

n/a

| 21. | EGT-országok hitelintézetei leányvállalatainak összes eszköze |
| --- | --- |

21.

EGT-országok hitelintézetei leányvállalatainak összes eszköze

| 23. | Harmadik országok hitelintézetei fióktelepeinek száma |
| --- | --- |

23.

Harmadik országok hitelintézetei fióktelepeinek száma

n/a

| 24. | Harmadik országok hitelintézetei fióktelepeinek összes eszköze |
| --- | --- |

24.

Harmadik országok hitelintézetei fióktelepeinek összes eszköze

| 25. | Harmadik országok hitelintézetei leányvállalatainak száma |
| --- | --- |

25.

Harmadik országok hitelintézetei leányvállalatainak száma

n/a

| 26. | Harmadik országok hitelintézetei leányvállalatainak összes eszköze |
| --- | --- |

26.

Harmadik országok hitelintézetei leányvállalatainak összes eszköze

2. függelék

A banki strukturális pénzügyi mutatószámok elektronikus továbbítása – a kulcscsalád azonosítója: ECB_SSI1

A strukturális pénzügyi mutatószámok kulcscsaládja az EU-tagállamok hitelintézeti, biztosítótársasági és nyugdíjpénztári szektorának strukturális mutatószámait jelenti. A kulcscsaládot úgy alakították ki, hogy minél jobban illeszkedjék a mérlegstatisztikák számára már meghatározott kulcscsalád kódlistáihoz és értékeihez.

1. szakasz: Dimenziók

Az alábbi táblázat az ECB_SSI1 kulcscsaládban alkalmazott dimenziókat ismerteti. E statisztikák esetében nyolc, mint az idősorok azonosításához alapvető dimenzió kiválasztására került sor.

1. TÁBLÁZAT

Az ECB_SSI1 kulcscsaládban alkalmazott dimenziók

| Pozíció a kulcsban | Fogalom (mnemonikus) | Fogalom megnevezése | Értékformátum | Kódlista (mnemonikus) | Kódlista elnevezése |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | FREQ | Gyakoriság | AN1 | CL_FREQ | Gyakoriság kódlista (BIS, EKB) |
| 2 | REF_AREA | Referenciaterület | AN2 | CL_AREA_EE | Referenciaterület kódlista (Eurostat BoP, EKB) |
| 3 | REF_SECTOR | ESA 95 referenciaszektorok szerinti részletezés | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | ESA 95 referenciaszektorok szerinti részletezés kódlistája (EKB) |
| 4 | SSI_INDICATOR | Strukturális pénzügyi mutatószám »neve« | AN3 | CL_SSI_INDICATOR | Strukturális pénzügyi mutatószámok kódlistája (EKB) |
| 5 | DATA_TYPE | Adat fajtája | AN1 | CL_DATA_TYPE | Az adatok, a tranzakciók és a pozíció pénz- és banktípusa (EKB, BIS) |
| 6 | COUNT_AREA | Ügyfél származási helye | AN2 | CL_AREA_EE | Referenciaterület kódlista (Eurostat BoP, EKB) |
| 7 | CURRENCY_TRANS | Tranzakció devizaneme | AN3 | CL_CURRENCY | Devizanem kódlista (EKB, BIS, Eurostat BoP) |
| 8 | SERIES_DENOM | Az adatsor devizaneme vagy különleges számítás | AN1 | CL_SERIES_DENOM | Az adatsor devizaneme vagy különleges számítás kódlistája (EKB) |

Pozíció a kulcsban

Fogalom (mnemonikus)

Fogalom megnevezése

Értékformátum

Kódlista (mnemonikus)

Kódlista elnevezése

1

FREQ

Gyakoriság

AN1

CL_FREQ

Gyakoriság kódlista (BIS, EKB)

2

REF_AREA

Referenciaterület

AN2

CL_AREA_EE

Referenciaterület kódlista (Eurostat BoP, EKB)

3

REF_SECTOR

ESA 95 referenciaszektorok szerinti részletezés

AN4

CL_ESA95_SECTOR

ESA 95 referenciaszektorok szerinti részletezés kódlistája (EKB)

4

SSI_INDICATOR

Strukturális pénzügyi mutatószám »neve«

AN3

CL_SSI_INDICATOR

Strukturális pénzügyi mutatószámok kódlistája (EKB)

5

DATA_TYPE

Adat fajtája

AN1

CL_DATA_TYPE

Az adatok, a tranzakciók és a pozíció pénz- és banktípusa (EKB, BIS)

6

COUNT_AREA

Ügyfél származási helye

AN2

CL_AREA_EE

Referenciaterület kódlista (Eurostat BoP, EKB)

7

CURRENCY_TRANS

Tranzakció devizaneme

AN3

CL_CURRENCY

Devizanem kódlista (EKB, BIS, Eurostat BoP)

8

SERIES_DENOM

Az adatsor devizaneme vagy különleges számítás

AN1

CL_SERIES_DENOM

Az adatsor devizaneme vagy különleges számítás kódlistája (EKB)

Mind a nyolc statisztikai dimenzió a megfelelő kódlistából veszi az értékeket. Például a fenti táblázat szerint a REF_AREA (referenciaterület) dimenzió a CL_AREA_EE kódlistából veszi az értékeket. Az ECB_SSI1 kulcscsalád dimenzióinak bemutatása az alábbiakban található, ugyanazon sorrendben, ahogyan a kulcsban szerepelnek.

1. sz. dimenzió: Gyakoriság (FREQ; hossza: egy karakter)

Ez a dimenzió az adatszolgáltatás gyakoriságát jelöli. Az ECB_SSI1 kulcscsaládban alkalmazott érték az éves adatok esetében a CL_FREQ kódlistából származó »A« érték.

2. sz. dimenzió: Referenciaterület (REF_AREA; hossza: két karakter)

Ez a dimenzió azon országot jelöli, amelyben az adatszolgáltató intézmény rezidens. A hozzá kapcsolódó CL_AREA_EE kódlista a szokásos ISO országlistát és néhány további, a (6) bekezdésben (6.sz. dimenzió: Ügyfél származási helye) bemutatott értéket tartalmaz. Az értékek ECB_SSI1 kulcscsaládban alkalmazott részhalmaza az EU tagállamaiból áll.

3. sz. dimenzió: ESA 95 referenciaszektor szerinti részletezés (REF_SECTOR; hossza: négy karakter)

Ez a dimenzió a strukturális mutatószámok referenciaszektorára vonatkozik, és a CL_ESA95_SECTOR kódlistához kapcsolódik. Jelenleg egy négy értékből álló részhalmaz használatos: hitelintézetek (a közösségi jog meghatározása szerint) (»122C«), biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (»1250«), és külön biztosítótársaságok (»1251«) és nyugdíjalapok (»1252«).

4. sz. dimenzió: Strukturális pénzügyi mutatószámok »neve« (SSI_INDICATOR; hossza: három karakter)

Ez a dimenzió a mutatószámok listáját jelenti, és a CL_SSI_INDICATOR kódlistához kapcsolódik. A különböző mutatószámokhoz tartozó értékeket előképző azonosítja. A »H« érték használatos a Herfindahl index esetében, »N« érték minden abszolút számmal kifejezett mutatószámhoz, »S« érték a részarányt kifejező mutatószámokhoz és végezetül »T« érték az összes eszközhöz.

5. sz. dimenzió: Adat fajtája (DATA_TYPE; hossza: egy karakter)

Ezt a dimenziót a CL_DATA_TYPE kódlista ismerteti, és a szolgáltatandó adatok típusát jelöli: bruttó állományok (»1«), átsorolások és egyéb kiigazítások (»5«), egyéb árváltozás miatti átértékelési kiigazítások (»7«) és nem meghatározott (»X«). Az »X« nem meghatározott érték használatos az arányszámok és indexjellegű adatsorok jelentésére, az »1« állományérték pedig az abszolút számok és állománysorok jelentésére (pl. foglalkoztatottak száma, összes eszköz).

A kiigazító adatok csak a mérlegstatisztikai adatsorra vonatkoznak, nem alkalmazandók és nem jelentendők az abszolút számok, arányszámok és indexek esetében.

Az átsorolások és más kiigazítások az adatszolgáltató szektor mérlegében szereplő eszközöknek és forrásoknak az alábbiakból eredő változásait foglalják magukban: 1) az adatszolgáltatók körének változásai; 2) szervezeti átalakulás; 3) az eszközök és források átsorolása; és 4) olyan adatszolgáltatási hibák kijavítása, amelyek technikai okokból nem küszöbölhetők ki az állományadatokból a teljes érintett időszakra vonatkozóan. A 2001. évi átsorolásoknak különösen ki kell terjedniük azon változásokra, amelyek Görögországnak az euro-övezethez való csatlakozásából erednek.

Más árváltozás miatti átértékelési kiigazítások a kibocsátott, eladott vagy tartott értékpapírok árfolyamváltozásaira, valamint a leírt hiteleknek a mérlegből történő kivezetésével összefüggő változásokra vonatkoznak.

6. sz. dimenzió: Ügyfél területe (COUNT_AREA; hossza: két karakter)

Ez a dimenzió azon területet jelöli, ahol a strukturális mutatószám ügyféle rezidens. Az e fogalomhoz tartozó kódlista a CL_AREA_EE, amely a szokásos ISO országlistát és további értékeket tartalmaz (pl. »U6« – Belföldi: az adatszolgáltató hitelintézetekével azonos ország). Az ECB_SSI1 kulcscsalád céljából az értékek következő részhalmaza használatos: belföldi (belföldi vagy referenciaterület) (»U6«), az Európai Gazdasági Térség egyéb országai (minden ország a referenciaterület kivételével) (»A0«) és az Európai Gazdasági Térségen kívül esők (»A7«) mind az euro-övezeten belüli, mind az azon kívüli adatszolgáltatók számára.

7. sz. dimenzió: A tranzakció devizaneme (CURRENCY_TRANS; hossza: három karakter)

Ez a dimenzió azon devizanemet jelöli, amelyben a strukturális mutatószámokat előállították, és a CL_CURRENCY kódlistához kapcsolódik. Az ECB_SSI1 kulcscsaládban csak a »Z01« kód használatos minden devizanemre összevontan és a »Z0Z« a nem alkalmazható jelölésére.

8. sz. dimenzió: Adatsorok devizaneme vagy különleges számítás (SERIES_DENOM; hossza: három karakter)

Ez a dimenzió azt jelöli, hogy a szolgáltatott adatsorok a nemzeti vagy a közös devizában (euro) készültek-e. Ez a fogalom csak a mérlegstatisztika adatsoraira alkalmazandó (pl. összes eszköz). A CL_SERIES_DENOM kódlista értékei közül az ECB_SSI1 kulcscsaládban csak három használatos – »N« nemzeti deviza, »E« euro és »Z« nincs adat. A nem részt vevő tagállamok és Görögország (a 2000. évvel bezárólag) az »N« kódot használják, az euro-övezet tagállamai (ideértve 2001-től Görögországot is) pedig az »E« kódot.

Az EKB-nak továbbítandó adatsorkulcsok teljes körű felsorolása a 3. függelékben található.

2. szakasz Az attribútumok

A kulcsot meghatározó nyolc dimenzión kívül attribútumkészlet is meghatározásra került (8 14). Ezeket a továbbított információk különböző szintjein alkalmazzák:

2. TÁBLÁZAT

A strukturális pénzügyi mutatószámok kulcscsaládja (ECB_SSI1): Kódolt és kódolatlan attribútumok

| Hozzárendelés szintje | Statisztikai fogalom | Érték formátuma | Kódlista |
| --- | --- | --- | --- |
| Attribútumok rokoni szinten
  (az FNS-csoport felhasználásával továbbítva) |
| Rokon | TITLE_COMPL | Cím kiegészítője | AN..1050 | Kódolatlan | |
| Rokon | UNIT | Egység | AN..12 | CL_UNIT | Egység kódlista (BIS, EKB, Eurostat BoP) |
| Rokon | UNIT_MULT | Egységszorzó | AN..2 | CL_UNIT_MULT | Egységszorzó kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP) |
| Rokon | DECIMALS | Tizedesek | N1 | CL_DECIMALS | Tizedesek kódlistája (BIS, EKB) |
| Rokon | TITLE | Cím | AN..70 | Kódolatlan | |
| Rokon | NAT_TITLE | Cím nemzeti nyelven | AN..350 | Kódolatlan | |
| Rokon | COMPILATION | Összeállítás | AN..1050 | Kódolatlan | |
| Rokon | COVERAGE | Lefedettség | AN..350 | Kódolatlan | |
| Attribútumok idŐsor szinten
  (az FNS-csoport felhasználásával továbbítva) |
| Idősorok | COLLECTION | Adatgyűjtés azonosítója | AN1 | CL_COLLECTION | Adatgyűjtés azonosítója kódlista (BIS, EKB) |
| Idősorok | AVAILABILITY | Hozzáférhetőség | AN1 | CL_AVAILABILITY | Szervezeti hozzáférhetőség kódlista (BIS, EKB) |
| Idősorok | DOM_SER_IDS | Belföldi tételek azonosítója | AN..70 | Kódolatlan | |
| Idősorok | BREAKS | Törések | AN..350 | Kódolatlan | |
| Attribútumok megfigyelési szinten
  (a fő ARR szegmens adataival együtt továbbítva) |
| Megfigyelés | OBS_STATUS | Megfigyelési státus | AN1 | CL_OBS_STATUS | Megfigyelési státus kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP) |
| Megfigyelés | OBS_CONF | Megfigyelés bizalmas jellege | AN1 | CL_OBS_CONF | Megfigyelés bizalmas jellege kódlista (Eurostat BoP, EKB) |
| Megfigyelés | OBS_PRE_BREAK | Törés előtti megfigyelési érték | AN..15 | Kódolatlan | |
| Megfigyelés | OBS_COM | Megfigyelési megjegyzés | AN..350 | Kódolatlan | |

Hozzárendelés szintje

Statisztikai fogalom

Érték formátuma

Kódlista

Attribútumok rokoni szinten

(az FNS-csoport felhasználásával továbbítva)

Rokon

TITLE_COMPL

Cím kiegészítője

AN..1050

Kódolatlan

Rokon

UNIT

Egység

AN..12

CL_UNIT

Egység kódlista (BIS, EKB, Eurostat BoP)

Rokon

UNIT_MULT

Egységszorzó

AN..2

CL_UNIT_MULT

Egységszorzó kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP)

Rokon

DECIMALS

Tizedesek

N1

CL_DECIMALS

Tizedesek kódlistája (BIS, EKB)

Rokon

TITLE

Cím

AN..70

Kódolatlan

Rokon

NAT_TITLE

Cím nemzeti nyelven

AN..350

Kódolatlan

Rokon

COMPILATION

Összeállítás

AN..1050

Kódolatlan

Rokon

COVERAGE

Lefedettség

AN..350

Kódolatlan

Attribútumok idŐsor szinten

(az FNS-csoport felhasználásával továbbítva)

Idősorok

COLLECTION

Adatgyűjtés azonosítója

AN1

CL_COLLECTION

Adatgyűjtés azonosítója kódlista (BIS, EKB)

Idősorok

AVAILABILITY

Hozzáférhetőség

AN1

CL_AVAILABILITY

Szervezeti hozzáférhetőség kódlista (BIS, EKB)

Idősorok

DOM_SER_IDS

Belföldi tételek azonosítója

AN..70

Kódolatlan

Idősorok

BREAKS

Törések

AN..350

Kódolatlan

Attribútumok megfigyelési szinten

(a fő ARR szegmens adataival együtt továbbítva)

Megfigyelés

OBS_STATUS

Megfigyelési státus

AN1

CL_OBS_STATUS

Megfigyelési státus kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP)

Megfigyelés

OBS_CONF

Megfigyelés bizalmas jellege

AN1

CL_OBS_CONF

Megfigyelés bizalmas jellege kódlista (Eurostat BoP, EKB)

Megfigyelés

OBS_PRE_BREAK

Törés előtti megfigyelési érték

AN..15

Kódolatlan

Megfigyelés

OBS_COM

Megfigyelési megjegyzés

AN..350

Kódolatlan

Minden attribútumot jellemeznek továbbá technikai tulajdonságok is, amelyek az alábbi táblázatban találhatók.

3. TÁBLÁZAT

Az NKB-k adatszolgáltatása az EKB számára. Közös attribútumtulajdonságok az ECB_SSI1 kulcscsalád esetében

| | Státus | Az első értéket ... (10) határozta meg | NKB-k által módosítható |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | EKB | Nem |
| UNIT | M | EKB | Nem |
| UNIT_MULT | M | EKB | Nem |
| DECIMALS | M | EKB | Nem |
| TITLE | C | EKB | Nem |
| NAT_TITLE | C | NKB | Igen |
| COMPILATION | C | NKB | Igen (9) |
| COVERAGE | C | NKB | Igen (9) |
| COLLECTION | M | EKB | Nem |
| AVAILABILITY | M | EKB/NKB | Igen |
| DOM_SER_IDS | C | NKB | Igen |
| BREAKS | C | NKB | Igen |
| OBS_STATUS | M | NKB | Igen |
| OBS_CONF | C | NKB | Igen |
| OBS_PRE_BREAK | C | NKB | Igen |
| OBS_COM | C | NKB/EKB | Igen |
| | M: Kötelező,
  C: Feltételes | | |

Státus

Az első értéket ... (10) határozta meg

NKB-k által módosítható

TITLE_COMPL

M

EKB

Nem

UNIT

M

EKB

Nem

UNIT_MULT

M

EKB

Nem

DECIMALS

M

EKB

Nem

TITLE

C

EKB

Nem

NAT_TITLE

C

NKB

Igen

COMPILATION

C

NKB

Igen (9)

COVERAGE

C

NKB

Igen (9)

COLLECTION

M

EKB

Nem

AVAILABILITY

M

EKB/NKB

Igen

DOM_SER_IDS

C

NKB

Igen

BREAKS

C

NKB

Igen

OBS_STATUS

M

NKB

Igen

OBS_CONF

C

NKB

Igen

OBS_PRE_BREAK

C

NKB

Igen

OBS_COM

C

NKB/EKB

Igen

M: Kötelező,

C: Feltételes

Az alábbiakban az attribútumok ismertetése található, szükség esetén a vonatkozó kódlistával együtt (nagybetűkkel jelölve, azaz CL_****).

2.1. szakasz: Attribútumok rokoni szinten

Kötelező:

| — | TITLE_COMPL (kódolatlan): Ezt az attribútumot az EKB állapítja meg, tárolja és terjeszti (angol nyelven, maximális hossza 1 050 karakter). Ha egy NKB módosítani kívánja az attribútumot, akkor revízióra az EKB-val folytatott egyeztetést követően van lehetőség, a revíziót azonban az EKB végzi. |
| --- | --- |

—

TITLE_COMPL (kódolatlan): Ezt az attribútumot az EKB állapítja meg, tárolja és terjeszti (angol nyelven, maximális hossza 1 050 karakter). Ha egy NKB módosítani kívánja az attribútumot, akkor revízióra az EKB-val folytatott egyeztetést követően van lehetőség, a revíziót azonban az EKB végzi.

| — | UNIT (kódlista: CL_UNIT): Ez az attribútum a szolgáltatott adatok mértékegységét adja meg. A részt vevő tagállamok euróban jelentik azon tételek adatait, amelyek esetében ez alkalmazható, az EKB pedig »EUR«-ra állítja be ezt az attribútumot (DENOM = »EUR«). A nem részt vevő tagállamok esetében az attribútum értéke a megfelelő nemzeti devizával egyenlő. Az abszolút értékekben jelentett adatsorok és az index esetében az EKB »UNITS« értékre állítja be ezt az attribútumot, a százalékban kifejezett adatsorok esetében pedig »PC« értékre. |
| --- | --- |

—

UNIT (kódlista: CL_UNIT): Ez az attribútum a szolgáltatott adatok mértékegységét adja meg. A részt vevő tagállamok euróban jelentik azon tételek adatait, amelyek esetében ez alkalmazható, az EKB pedig »EUR«-ra állítja be ezt az attribútumot (DENOM = »EUR«). A nem részt vevő tagállamok esetében az attribútum értéke a megfelelő nemzeti devizával egyenlő. Az abszolút értékekben jelentett adatsorok és az index esetében az EKB »UNITS« értékre állítja be ezt az attribútumot, a százalékban kifejezett adatsorok esetében pedig »PC« értékre.

| — | UNIT_MULT (kódlista: CL_UNIT_MULT): Ez az attribútum azt mutatja meg, hogy az adatsort milliókban (UNIT_MULT = »6«), milliárdokban (UNIT_MULT = »9«) stb. fejezték-e ki. Az NKB-k a hitelintézetek mérlegtételeire vonatkozó adatokat milliókban adják meg, és az EKB az értéket 6-ra állítja be (UNIT_MULT = »6«). Az abszolútszámokban, százalékban vagy indexben kifejezett adatsorok esetében az EKB 0-ra állítja be az értéket (UNIT_MULT = »0«). |
| --- | --- |

—

UNIT_MULT (kódlista: CL_UNIT_MULT): Ez az attribútum azt mutatja meg, hogy az adatsort milliókban (UNIT_MULT = »6«), milliárdokban (UNIT_MULT = »9«) stb. fejezték-e ki. Az NKB-k a hitelintézetek mérlegtételeire vonatkozó adatokat milliókban adják meg, és az EKB az értéket 6-ra állítja be (UNIT_MULT = »6«). Az abszolútszámokban, százalékban vagy indexben kifejezett adatsorok esetében az EKB 0-ra állítja be az értéket (UNIT_MULT = »0«).

| — | DECIMALS (kódlista: CL_DECIMALS): Ez az attribútum a megfigyelések értékeire adott tizedes helyek számát mutatja meg, az NKB-k a mérlegstatisztika adatsorait és az abszolút számokat képviselő adatsorokat 0 tizedesjeggyel adják meg, és az EKB ezen adatsorok esetében az attribútum értékét 0-ra állítja be (ezért DECIMALS = »0«). Az indexet és a százalékos adatsorokat négy tizedesjeggyel kell megadni, és az EKB ezen adatsorok esetében az attribútum értékét 4-re állítja be (ezért DECIMALS = »4«). |
| --- | --- |

—

DECIMALS (kódlista: CL_DECIMALS): Ez az attribútum a megfigyelések értékeire adott tizedes helyek számát mutatja meg, az NKB-k a mérlegstatisztika adatsorait és az abszolút számokat képviselő adatsorokat 0 tizedesjeggyel adják meg, és az EKB ezen adatsorok esetében az attribútum értékét 0-ra állítja be (ezért DECIMALS = »0«). Az indexet és a százalékos adatsorokat négy tizedesjeggyel kell megadni, és az EKB ezen adatsorok esetében az attribútum értékét 4-re állítja be (ezért DECIMALS = »4«).

Feltételes:

| — | TITLE (kódolatlan): A cím adatsor legfeljebb 70 karaktert engedélyez. A korlátozott terjedelem figyelembevételével helyette inkább a TITLE COMPLEMENT attribútum használatos kötelező attribútumként. A jövőben a TITLE attribútumot rövid címek készítésére lehetne felhasználni. |
| --- | --- |

—

TITLE (kódolatlan): A cím adatsor legfeljebb 70 karaktert engedélyez. A korlátozott terjedelem figyelembevételével helyette inkább a TITLE COMPLEMENT attribútum használatos kötelező attribútumként. A jövőben a TITLE attribútumot rövid címek készítésére lehetne felhasználni.

| — | NAT_TITLE (kódolatlan): Az NKB-k ezt az attribútumot a nemzeti nyelven készített pontos leírásokhoz és egyéb kiegészítő vagy megkülönböztető specifikációkhoz használhatják. Bár a nagy- és kisbetűs írásmód nem okoz problémát, az ékezetes karakterek és a kiterjesztett alfanumerikus jelek továbbítása a rendszeres használatot megelőzően további vizsgálatokat igényel. |
| --- | --- |

—

NAT_TITLE (kódolatlan): Az NKB-k ezt az attribútumot a nemzeti nyelven készített pontos leírásokhoz és egyéb kiegészítő vagy megkülönböztető specifikációkhoz használhatják. Bár a nagy- és kisbetűs írásmód nem okoz problémát, az ékezetes karakterek és a kiterjesztett alfanumerikus jelek továbbítása a rendszeres használatot megelőzően további vizsgálatokat igényel.

| — | COMPILATION (kódolatlan): Ez az attribútum az összeállítási módszerek, súlyozás, statisztikai eljárások, indextípus stb. részletes szöveges magyarázatára szolgál:






  — | adatforrások/adatgyűjtési rendszer, |
| --- | --- | --- |

—

COMPILATION (kódolatlan): Ez az attribútum az összeállítási módszerek, súlyozás, statisztikai eljárások, indextípus stb. részletes szöveges magyarázatára szolgál:

—

adatforrások/adatgyűjtési rendszer,

| — | összeállítási eljárások (ideértve az alkalmazott becslések/feltételezések bemutatását), |
| --- | --- |

—

összeállítási eljárások (ideértve az alkalmazott becslések/feltételezések bemutatását),

| — | az EKB adatszolgáltatási utasításaitól való eltérés (földrajzi/szektor szerinti besorolás/értékelési módszerek), |
| --- | --- |

—

az EKB adatszolgáltatási utasításaitól való eltérés (földrajzi/szektor szerinti besorolás/értékelési módszerek),

| — | a nemzeti jogszabályi háttérre (és az EU szabályozási kerethez történő kapcsolódásra) vonatkozó információk a nem hitelintézet közvetítők számára. |
| --- | --- |

—

a nemzeti jogszabályi háttérre (és az EU szabályozási kerethez történő kapcsolódásra) vonatkozó információk a nem hitelintézet közvetítők számára.

| — | COVERAGE (kódolatlan): Ez az attribútum az adatszolgáltatók körét, és a különböző közvetítői kategóriák tekintetében a lefedettséget mutatja. Az attribútum ismerteti a közvetítő típusát a különböző mutatószámok esetében. Ha ismert, hogy a lefedettség csak részleges, a piaci részesedésekről becslést kell készíteni. Jelezni kell azt is, hogy az adatokat bruttósították-e. |
| --- | --- |

—

COVERAGE (kódolatlan): Ez az attribútum az adatszolgáltatók körét, és a különböző közvetítői kategóriák tekintetében a lefedettséget mutatja. Az attribútum ismerteti a közvetítő típusát a különböző mutatószámok esetében. Ha ismert, hogy a lefedettség csak részleges, a piaci részesedésekről becslést kell készíteni. Jelezni kell azt is, hogy az adatokat bruttósították-e.

2.2. szakasz: Attribútumok idősorszinten

Kötelező:

| — | COLLECTION (kódlista: CL_COLLECTION): Ez az attribútum a megfigyelések összegyűjtésének idejére ad magyarázatot (pl. az időszak eleje, közepe vagy vége), illetve jelzi, hogy az adatok átlagok-e, a legmagasabb vagy legalacsonyabb értékek egy adott időszakban, stb. Az EKB az SSI adatsort az »időszak végére« állítja be (COLLECTION = »E«). |
| --- | --- |

—

COLLECTION (kódlista: CL_COLLECTION): Ez az attribútum a megfigyelések összegyűjtésének idejére ad magyarázatot (pl. az időszak eleje, közepe vagy vége), illetve jelzi, hogy az adatok átlagok-e, a legmagasabb vagy legalacsonyabb értékek egy adott időszakban, stb. Az EKB az SSI adatsort az »időszak végére« állítja be (COLLECTION = »E«).

| — | AVAILABILITY (kódlista: CL_AVAILABILITY): Ez az attribútum azon intézményeket adja meg, amelyek számára az adatok hozzáférhetővé tehetők. Ha egyedi megfigyelések tekintetében az információk különleges kezelésére van szükség, az OBSERVATION CONFIDENTIALITY attribútum használható (lásd lejjebb). |
| --- | --- |

—

AVAILABILITY (kódlista: CL_AVAILABILITY): Ez az attribútum azon intézményeket adja meg, amelyek számára az adatok hozzáférhetővé tehetők. Ha egyedi megfigyelések tekintetében az információk különleges kezelésére van szükség, az OBSERVATION CONFIDENTIALITY attribútum használható (lásd lejjebb).

Feltételes:

| — | DOM_SER_IDS (kódolatlan): Ez az attribútum lehetővé teszi az országos adatbázisokban alkalmazott kódokra való hivatkozást a megfelelő adatsor azonosításához (országos hivatkozási kódokat alkalmazó képletek is megadhatók). |
| --- | --- |

—

DOM_SER_IDS (kódolatlan): Ez az attribútum lehetővé teszi az országos adatbázisokban alkalmazott kódokra való hivatkozást a megfelelő adatsor azonosításához (országos hivatkozási kódokat alkalmazó képletek is megadhatók).

| — | BREAKS (kódolatlan): Ez az attribútum az adatgyűjtés, adatszolgáltatási lefedettség és az adatsorok összeállítása során előforduló töréseket és fontosabb időbeli változásokat ismerteti. Törés esetén ajánlatos jelezni, hogy a régi és az új adatok milyen mértékben tekinthetők összehasonlíthatónak (legfeljebb 350 karakter). |
| --- | --- |

—

BREAKS (kódolatlan): Ez az attribútum az adatgyűjtés, adatszolgáltatási lefedettség és az adatsorok összeállítása során előforduló töréseket és fontosabb időbeli változásokat ismerteti. Törés esetén ajánlatos jelezni, hogy a régi és az új adatok milyen mértékben tekinthetők összehasonlíthatónak (legfeljebb 350 karakter).

2.3. szakasz: Attribútumok megfigyelési szinten

Kötelező:

| — | OBS_STATUS (kódlista: CL_OBS_STATUS): Az NKB-k minden jelzett megfigyeléshez megfigyelésistátus-adatot jelentenek. Ez az attribútum kötelező, és minden egyedi megfigyelés esetén az adatokkal együtt szolgáltatni kell. Ha az NKB-k felülvizsgálják ezen attribútum értékét, mind a megfigyelési értéket (akkor is, ha változatlan), mind az új megfigyelési státus jelzését ismételten továbbítani kell.
  Az alábbi listában az attribútumoknak e statisztikák céljából várható értékei (a megállapodás szerinti hierarchiának megfelelően) szerepelnek:







  »A« | = | szokásos érték, |
| --- | --- | --- | --- |
| »B« | = | törésérték, |
| »M« | = | nem létező adatok (nem releváns adatok esetén) (11), |
| »L« | = | létező, de össze nem gyűjtött adatok (12), |
| »E« | = | becsült érték, |
| »P« | = | ideiglenes érték (ez az attribútum különösen az utolsó megfigyelésre utaló adatok közlésekor alkalmazható) (13). |

—

OBS_STATUS (kódlista: CL_OBS_STATUS): Az NKB-k minden jelzett megfigyeléshez megfigyelésistátus-adatot jelentenek. Ez az attribútum kötelező, és minden egyedi megfigyelés esetén az adatokkal együtt szolgáltatni kell. Ha az NKB-k felülvizsgálják ezen attribútum értékét, mind a megfigyelési értéket (akkor is, ha változatlan), mind az új megfigyelési státus jelzését ismételten továbbítani kell.

Az alábbi listában az attribútumoknak e statisztikák céljából várható értékei (a megállapodás szerinti hierarchiának megfelelően) szerepelnek:

»A«

=

szokásos érték,

»B«

=

törésérték,

»M«

=

nem létező adatok (nem releváns adatok esetén) (11),

»L«

=

létező, de össze nem gyűjtött adatok (12),

»E«

=

becsült érték,

»P«

=

ideiglenes érték (ez az attribútum különösen az utolsó megfigyelésre utaló adatok közlésekor alkalmazható) (13).

| — | Ha egy megfigyelést két jellemző is minősít, akkor a lényegesebbet kell jelenteni. Ha például egy megfigyelés mind ideiglenes érték, mind becslés eredménye, akkor a »becslés« tulajdonság élvez prioritást, és az »E« jelzés alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

Ha egy megfigyelést két jellemző is minősít, akkor a lényegesebbet kell jelenteni. Ha például egy megfigyelés mind ideiglenes érték, mind becslés eredménye, akkor a »becslés« tulajdonság élvez prioritást, és az »E« jelzés alkalmazandó.

Feltételes:

| — | OBS_CONF (kódlista: CL_OBS_CONF): Amennyiben valamelyik NKB különbséget kíván tenni egy vagy több egyedi megfigyelés bizalmas jellege között, akkor az OBSERVATION CONFIDENTIALITY attribútumot használhatja. Ennek az attribútumnak az értéke (ha van) akkor módosítható, amikor az információk küldője továbbítja az adatokat. |
| --- | --- |

—

OBS_CONF (kódlista: CL_OBS_CONF): Amennyiben valamelyik NKB különbséget kíván tenni egy vagy több egyedi megfigyelés bizalmas jellege között, akkor az OBSERVATION CONFIDENTIALITY attribútumot használhatja. Ennek az attribútumnak az értéke (ha van) akkor módosítható, amikor az információk küldője továbbítja az adatokat.

| — | OBS_PRE_BREAK (kódolatlan): Ez az attribútum a törés előtti értéket tartalmazza, amely a megfigyeléshez hasonlóan számmező. Akkor kell jelezni, amikor egy adatsor megtörik. |
| --- | --- |

—

OBS_PRE_BREAK (kódolatlan): Ez az attribútum a törés előtti értéket tartalmazza, amely a megfigyeléshez hasonlóan számmező. Akkor kell jelezni, amikor egy adatsor megtörik.

| — | OBS_COM (kódolatlan): Ez az attribútum megfigyelésszintű szöveges megjegyzések készítésére használható (pl. egy egyedi megfigyeléshez adatok hiányában készített becslés vagy feltételezés bemutatása, egy lehetséges szokatlan megfigyelés okának magyarázata vagy a szolgáltatott adatsorok változásának részletezése). |
| --- | --- |

—

OBS_COM (kódolatlan): Ez az attribútum megfigyelésszintű szöveges megjegyzések készítésére használható (pl. egy egyedi megfigyeléshez adatok hiányában készített becslés vagy feltételezés bemutatása, egy lehetséges szokatlan megfigyelés okának magyarázata vagy a szolgáltatott adatsorok változásának részletezése).

Tranzakció miatti kiigazító adatokat, amennyiben hozzáférhetők, a 17., 19., 21., 24. és 26. mutatószám tekintetében kell szolgáltatni. A tranzakció miatti kiigazítások az árváltozás miatti átértékelődésekre, hitelek leírására és átsorolásokra vonatkoznak.

3. szakasz: Revíziós politika

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk a szolgáltatott adatokat. Ilyen esetben az alábbi általános elveket kell alkalmazni:

| — | a rendszeres évi adattovábbításkor az utolsó év adatai mellett mind »közönséges« (azaz az előző év adatainak revíziója), mind »visszamenőleges« revíziók küldhetők, |
| --- | --- |

—

a rendszeres évi adattovábbításkor az utolsó év adatai mellett mind »közönséges« (azaz az előző év adatainak revíziója), mind »visszamenőleges« revíziók küldhetők,

| — | olyan visszamenőleges revíziók, amelyek jelentősen javítják az adatok minőségét, kivételesen év közben is elfogadhatók, |
| --- | --- |

—

olyan visszamenőleges revíziók, amelyek jelentősen javítják az adatok minőségét, kivételesen év közben is elfogadhatók,

| — | jelentős revízió esetén indokolást kell küldeni az EKB-nak. |
| --- | --- |

—

jelentős revízió esetén indokolást kell küldeni az EKB-nak.

3. függelék

1 TÁBLÁZAT

Állományadatok

Adatsorkulcsok a strukturális pénzügyi mutatószámok számára

| Mutatószámok | 1. Belföldi terület | 2. Egyéb EGT országok | 3. EGT-n kívüli országok |
| --- | --- | --- | --- |
| Hitelintézetek | Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok | Hitelintézetek | Hitelintézetek |
| Összesen | Biztosítótársaságok | Nyugdíjalapok |
| Hitelintézetek által foglalkoztatottak száma | S1 | |
| Hitelintézetek fióktelepeinek száma | S2 | | S3 | S4 |
| Hitelintézetek leányvállalatainak száma | | S5 | S6 |
| Hitelintézetek összes eszközének Herfindahl indexe (CR5) | S7 | |
| 5 legnagyobb HI részesedése az összes eszközből | S8 | |
| Összes eszköz (8 14) | | S9* | S10 | S11 | |
| Fióktelepek összes eszköze | | S12 | S13 |
| Leányvállalatok összes eszköze | | S14 | S15 |

Mutatószámok

1. Belföldi terület

2. Egyéb EGT országok

3. EGT-n kívüli országok

Hitelintézetek

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok

Hitelintézetek

Hitelintézetek

Összesen

Biztosítótársaságok

Nyugdíjalapok

Hitelintézetek által foglalkoztatottak száma

S1

Hitelintézetek fióktelepeinek száma

S2

S3

S4

Hitelintézetek leányvállalatainak száma

S5

S6

Hitelintézetek összes eszközének Herfindahl indexe (CR5)

S7

5 legnagyobb HI részesedése az összes eszközből

S8

Összes eszköz (8 14)

S9*

S10

S11

Fióktelepek összes eszköze

S12

S13

Leányvállalatok összes eszköze

S14

S15

2. TÁBLÁZAT

Kiigazító adatok

Adatsorkulcsok a strukturális pénzügyi mutatószámok számára

| Mutatószámok | 1. Belföldi terület | 2. Egyéb EGT országok | 3. EGT-n kívüli országok |
| --- | --- | --- | --- |
| Hitelintézetek | Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok | Hitelintézetek | Hitelintézetek |
| Összesen | Biztosítótársaságok | Nyugdíjalapok |
| Átsorolások és egyéb kiigazítások |
| Összes eszköz | | S16 | S17 | S18 | |
| Fióktelepek összes eszköze | | S19 | S20 |
| Leányvállalatok összes eszköze | | S21 | S22 |
| Egyéb árváltozás miatti átértékelési kiigazítások |
| Összes eszköz | | S23 | S24 | S25 | |
| Fióktelepek összes eszköze | | S26 | S27 |
| Leányvállalatok összes eszköze | | S28 | S29 |
| A nem részt vevő tagállamok és 2001. előtt Görögország esetében az adatsorkulcs utolsó dimenziójában a devizanem megnevezéseként »E« helyett az »N« kód alkalmazandó. |

Mutatószámok

1. Belföldi terület

2. Egyéb EGT országok

3. EGT-n kívüli országok

Hitelintézetek

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok

Hitelintézetek

Hitelintézetek

Összesen

Biztosítótársaságok

Nyugdíjalapok

Átsorolások és egyéb kiigazítások

Összes eszköz

S16

S17

S18

Fióktelepek összes eszköze

S19

S20

Leányvállalatok összes eszköze

S21

S22

Egyéb árváltozás miatti átértékelési kiigazítások

Összes eszköz

S23

S24

S25

Fióktelepek összes eszköze

S26

S27

Leányvállalatok összes eszköze

S28

S29

A nem részt vevő tagállamok és 2001. előtt Görögország esetében az adatsorkulcs utolsó dimenziójában a devizanem megnevezéseként »E« helyett az »N« kód alkalmazandó.

---

(1)  Ezt a változót az Eurostat is begyűjti, de hosszú határidővel. Az Eurostat a kirendeltség alábbi meghatározását alkalmazza. »Földrajzilag meghatározott helyen elhelyezkedő vállalkozás vagy annak egy része (pl. műhely, gyár, raktár, iroda, bánya vagy lerakat). Ezen a helyen vagy erről a helyről gazdasági tevékenység folyik, amelynek keretében – néhány kivételtől eltekintve – egy vagy több személy (akár csak részmunkaidőben) egy és ugyanannak a vállalatnak dolgozik.« V.ö. Eurostat, A hitelintézetekre vonatkozó statisztikai módszertani kézikönyv, 1.8. változat, 2001. december, 11. és 23. o. Ez a kézikönyv az Eurostattól – kizárólag angolul – beszerezhető.

1

(2)  Ezt a mutatószámot az Eurostat is begyűjti, amely az alábbi meghatározást alkalmazza: »A foglalkoztatott személyek száma úgy határozható meg, mint azoknak a személyeknek a teljes létszáma, akik a megfigyelési egységben dolgoznak (beleértve a dolgozó tulajdonosokat, az egységben rendszeresen dolgozó partnereket és a nem fizetett dolgozó családtagokat), valamint azokat a személyeket, akik az egységen kívül dolgoznak, de oda tartoznak, és onnan kapják fizetésüket (pl. értékesítési ügynökök, kézbesítő személyzet, javító és karbantartó csoportok). Magába foglalja a rövid időre távol tartózkodó személyeket (pl. betegszabadság, fizetett szabadság vagy különleges távollét), valamint a sztrájkolókat, de a bizonytalan időre távol lévőket nem. Szintén magába foglalja a részmunkaidőben foglalkoztatottakat, akiket az adott ország jogszabályai annak tekintenek, és akik szerepelnek a bérlistán, és a bérlistán szereplő idénymunkásokat, szakmunkástanulókat, illetve otthon dolgozókat. A foglalkoztatott személyek száma nem foglalja magába az egység számára más gazdasági szervezetek által biztosított munkaerőt, azokat a személyeket, akik javítási vagy karbantartási munkákat végeznek az adott egységnél más gazdasági szervezetek megbízásából, valamint a kötelező katonai szolgálatot teljesítő személyeket. A nem fizetett dolgozó családtagok azok a személyek, akik az egység tulajdonosával élnek együtt, és rendszeresen az egység számára dolgoznak, de nincs szerződésük, és nem kapnak állandó összeget elvégzett munkájukért. Ez azokra a személyekre korlátozódik, akik nem szerepelnek egy másik egység bérlistáján főfoglalkozásúként. Megjegyzés: Az adatok összehasonlíthatóságának ellenőrzése érdekében jelezni szükséges, hogy az önkéntes dolgozók szerepelnek-e ebben a címben vagy sem. (A strukturális gazdasági statisztikák jellemző tulajdonságainak meghatározásáról szóló 2700/98/EK bizottsági rendelet, 16110 kód). Megjegyzések: A vállalati szintű felosztást vállalkozási csoportok esetében felosztási kulcs segítségével kell elvégezni (az ügyvezető igazgatók beleértendők, a nem alkalmazott ügynökök viszont nem). A foglalkoztatott személyek létszámát éves átlagban kell meghatározni.« V.ö. Eurostat: A hitelintézetekre vonatkozó statisztikai módszertani kézikönyv, 1.8. változat, 2001. december, 34. o.)

2

(3)  Egy kivételt azonban engedélyez az EKB/2001/13 rendelet, a hitelintézetek csoportjai esetében konszolidált mérlegadatok szolgáltathatók (pl. a Rabobank esete Hollandiában).

3

(4)  Az e mutatószámnak megfelelő ESA 95 szektor az S. 125a. Az »ESA 95« az Európai Elszámolási Rendszer 1995, amelyet a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (HL L 310., 1996.11.30., 1. o.) A. melléklete ismertet.

4

(5)  HL L 228., 1973.8.16., 3. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

5

(6)  HL L 63., 1979.3.13., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

6

(7)  Az ennek a mutatószámnak megfelelő ESA 95 szektor az S. 125b.

7

(8)  Az attribútumok olyan statisztikai fogalmak, amelyek kiegészítő kódolt (pl. az egység) vagy kódolatlan (pl. az összeállítási módszer) információt nyújtanak a továbbított adatokhoz. A »kötelező« jelleg az olyan attribútumokra vonatkozik, amelyeknek minden partner ismeri az értékeit. A »feltételes« jelleg az olyan attribútumokra vonatkozik, amelyeket csak akkor kell meghatározni, ha azok az adatszolgáltató intézményben ismertek (pl. belföldi adatsorok azonosítása) vagy értelmezhetők (pl. összeállítás, törés). Az attribútumértékeket csak akkor kell továbbítani, ha első alkalommal határozzák meg azokat, vagy ha változnak. Csak a megfigyelési státus van jelen minden adatcserében, minden megfigyeléshez kapcsolódóan.

8

megfigyelési státus

(9)  A változásokról faxon/e-mailen értesíteni kell a felelős EKB osztályát.

9

(10)  Az EKB az EKB Általános Statisztikai Főigazgatóságát jelenti.

10

(11)  Amennyiben a helyi piaci gyakorlat vagy jogi szabályozás következtében egy adatsor (vagy annak egy része) nem alkalmazható (az értékelendő jelenség nem létezik), hiányzó adatot kell jelenteni (»–«) »M« megfigyelési státussal.

11

(12)  Amennyiben a helyi statisztikai feltételek következtében egy adatsor adatait egyes időpontokban vagy a teljes idősor ideje alatt nem gyűjtik össze (az értékelendő jelenség létezik, de statisztikailag nem kísérik figyelemmel), minden időszakban hiányzó adatot kell jelenteni (»–«) »L« megfigyelési státussal.

12

(13)  Ezek a megfigyelések egy későbbi szakaszban kapnak végleges értéket (»A« megfigyelési státus). Az új felülvizsgált értékek a korábbi ideiglenes megfigyelések helyébe lépnek.

13

(14)  A nem részt vevő tagállamok és 2001 előtt Görögország esetében az adatsorkulcs utolsó dimenziójában a devizanem megnevezéseként »E« helyett az »N« kód alkalmazandó.

14

---

III. MELLÉKLET

„IX. MELLÉKLET

ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉG ALÁ ESŐ TÁJÉKOZTATÓ ADATOK

Jelentési rendszer

| 1. | Az e mellékletben felsorolt tájékoztató adatok a XIII. mellékletben ismertetett mérlegstatisztikai kulcscsaládhoz tartoznak. Ezen adatsorokat havi gyakorisággal (I. és II. szakaszban foglalt tételek) vagy negyedéves gyakorisággal (III. szakaszban foglalt tételek), a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) mérlegére vonatkozó kötelező havi statisztikákkal azonos határidővel kell jelenteni az EKB/2003/13 rendelettel összhangban. |
| --- | --- |

1.

Az e mellékletben felsorolt tájékoztató adatok a XIII. mellékletben ismertetett mérlegstatisztikai kulcscsaládhoz tartoznak. Ezen adatsorokat havi gyakorisággal (I. és II. szakaszban foglalt tételek) vagy negyedéves gyakorisággal (III. szakaszban foglalt tételek), a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) mérlegére vonatkozó kötelező havi statisztikákkal azonos határidővel kell jelenteni az EKB/2003/13 rendelettel összhangban.

I.   A monetáris aggregátumok és ellentételek levezetésére és értékelésére szolgáló tájékoztató adatok

| 2. | A monetáris aggregátumok és az euro-övezet és a monetáris unió pénzügyi elszámolásai (MUFA) összeállítása céljából a nemzeti központi bankok (NKB-k) statisztikai információkat szolgáltatnak a »forgalomban levő készpénz«, a »hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok« és az »egyéb eszközök/források« kiegészítő részletezéséről. E kiemelt prioritást élvező tájékoztató adatok a lenti A. és B. táblázatban vastagon keretezve találhatók. A többi tájékoztató adatra az MPI mérlegstatisztikák részletesebb elemzése érdekében van szükség. |
| --- | --- |

2.

A monetáris aggregátumok és az euro-övezet és a monetáris unió pénzügyi elszámolásai (MUFA) összeállítása céljából a nemzeti központi bankok (NKB-k) statisztikai információkat szolgáltatnak a »forgalomban levő készpénz«, a »hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok« és az »egyéb eszközök/források« kiegészítő részletezéséről. E kiemelt prioritást élvező tájékoztató adatok a lenti A. és B. táblázatban vastagon keretezve találhatók. A többi tájékoztató adatra az MPI mérlegstatisztikák részletesebb elemzése érdekében van szükség.

3.   Forgalomban levő készpénz, ebből euro-bankjegyek, nemzeti fizetőeszközben kibocsátott bankjegyek, érmék, euro pénzérmék, nemzeti fizetőeszközben kibocsátott érmék (M1-M5)

| — | Az euro-bankjegyek (M1) a »forgalomban levő készpénz« sorba tartozó, kibocsátott euro-bankjegyek. |
| --- | --- |

—

Az euro-bankjegyek (M1) a »forgalomban levő készpénz« sorba tartozó, kibocsátott euro-bankjegyek.

| — | A nemzeti fizetőeszközben kibocsátott bankjegyek (M2) az NKB-k által 2002. január 1. előtt megszűnt euro tagdevizában kibocsátott bankjegyek, amelyeket az NKB-knál még nem váltottak be. Az ezekre vonatkozó adatokat 2002. januárjától, legalább 2002 folyamán szolgáltatni kell. |
| --- | --- |

—

A nemzeti fizetőeszközben kibocsátott bankjegyek (M2) az NKB-k által 2002. január 1. előtt megszűnt euro tagdevizában kibocsátott bankjegyek, amelyeket az NKB-knál még nem váltottak be. Az ezekre vonatkozó adatokat 2002. januárjától, legalább 2002 folyamán szolgáltatni kell.

| — | Az érmék (M3) a nemzeti hatóságok (NKB-k/központi kormányzatok) által akár euróban, akár nemzeti fizetőeszközben kibocsátott (még vissza nem váltott), és az NKB-k mérlegében a »forgalomban levő készpénz« tétel részeként kimutatott érmemennyiség. |
| --- | --- |

—

Az érmék (M3) a nemzeti hatóságok (NKB-k/központi kormányzatok) által akár euróban, akár nemzeti fizetőeszközben kibocsátott (még vissza nem váltott), és az NKB-k mérlegében a »forgalomban levő készpénz« tétel részeként kimutatott érmemennyiség.

| — | Az euróban kibocsátott érmék (M4) a nemzeti hatóságok (NKB-k/központi kormányzatok) által euróban kibocsátott érmék. |
| --- | --- |

—

Az euróban kibocsátott érmék (M4) a nemzeti hatóságok (NKB-k/központi kormányzatok) által euróban kibocsátott érmék.

| — | A nemzeti fizetőeszközben kibocsátott érmék (M5) a nemzeti hatóságok (NKB-k/központi kormányzatok) által 2002. január 1. előtt megszűnt euro tagvalutában kibocsátott érmék, amelyeket az NKB-knál még nem váltottak be. |
| --- | --- |

—

A nemzeti fizetőeszközben kibocsátott érmék (M5) a nemzeti hatóságok (NKB-k/központi kormányzatok) által 2002. január 1. előtt megszűnt euro tagvalutában kibocsátott érmék, amelyeket az NKB-knál még nem váltottak be.

4.   Az Európai Központi Bank (EKB)/NKB-k által kibocsátott, átruházható értékpapírok tulajdonosai (M6 – M8)

Az EKB/NKB-k által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, amelyeket a rezidens tulajdonosok alapján a következő hármas tagolás szerint részleteztek: belföldi/egyéb részt vevő tagállamok/külföld.

5.   Felhalmozott betéti kamat (M9, M38)

A betétek után fizetendő kamatot a keletkezéskor veszik nyilvántartásba (azaz időbeli elhatárolási alapon), nem annak kifizetésekor (azaz pénzforgalmi alapon).

6.   Felhalmozott hitelkamat (M38, M42)

A hitelek után kapott kamatot esedékességkor veszik nyilvántartásba (azaz időbeli elhatárolási alapon), nem annak megfizetésekor (azaz pénzforgalmi alapon).

A. TÁBLÁZAT

EKB/NKB-k adatai (állományok) (1)

| | Belföldi | Egyéb részt vevő tagállamok | Külföld | Egyéb |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FORRÁSOK |
| 8.   Forgalomban levő készpénz |
| Ebből bankjegy | |
| – | Euro-bankjegyek |

Belföldi

Egyéb részt vevő tagállamok

Külföld

Egyéb

FORRÁSOK

8.   Forgalomban levő készpénz

Ebből bankjegy

–

M1

| – | Nemzeti fizetőeszközben kibocsátott bankjegyek |
| --- | --- |

–

M2

Ebből érmék

M3

| – | Euróérmék
   (2) |
| --- | --- |

–

M4

| – | Nemzeti fizetőeszközben denominált érmék
   (3) |
| --- | --- |

–

M5

11.   Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok

legfeljebb 1 éves

M6

M7

M8

14.   Egyéb források

Ebből felhalmozott betéti kamat

M9

Ebből átvezetési tételek

M10

Ebből függő tételek

M11

Ebből pénzügyi derivatívák

M12

Ebből az euro-rendszeren belül az euro-bankjegyek elosztásából származó kötelezettségek

M13

ESZKÖZÖK

7.   Egyéb eszközök

Ebből felhalmozott hitelkamat

M14

Ebből átvezetési tételek

M15

Ebből függő tételek

M16

Ebből pénzügyi derivatívák

M17

Ebből az euro-rendszeren belül az euro-bankjegyek elosztásából származó követelések

M18

A kiemelt prioritású tételeket a vastagon keretezett rovatok tartalmazzák.

B. TÁBLÁZAT

Egyéb MPI-k adatai (állományok) (4)

| | Belföldi | Egyéb részt vevő tagállamok | Külföld | Egyéb |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| FORRÁSOK |
| 11.   Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| legfeljebb 1 éves | M19 | M20 | M21 | |
| Euro | M22↑ | M23↑ | M24↑ | |
| Egyéb devizák | M25↑ | M26↑ | M27↑ | |
| 1 és 2 év közötti | M28 | M29 | M30 | |
| Euro | M31↑ | M32↑ | M33↑ | |
| Egyéb devizák | M34↑ | M35↑ | M36↑ | |
| 13.   Tőke és tartalékok |
| Ebből céltartalékok | | M37 |
| 14.   Egyéb források |
| Ebből felhalmozott betéti kamat | | M38 |
| Ebből átvezetési tételek | | M39 |
| Ebből függő tételek | | M40 |
| Ebből pénzügyi derivatívák | | M41 |
| ESZKÖZÖK |
| 7.   Egyéb eszközök |
| Ebből felhalmozott hitelkamat | | M42 |
| Ebből átvezetési tételek | | M43 |
| Ebből függő tételek | | M44 |
| Ebből pénzügyi derivatívák | | M45 |
| A kiemelt prioritású tételeket a vastagon keretezett rovatok tartalmazzák.
  Amennyiben az EKB és az NKB megállapodik, a vastagon keretezett, nyíllal (↑) jelölt rovatokat nem kell az NKB-nak kitöltenie, ha az EKB más adatforrásokat használ. |

Belföldi

Egyéb részt vevő tagállamok

Külföld

Egyéb

FORRÁSOK

11.   Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok

legfeljebb 1 éves

M19

M20

M21

Euro

M22↑

M23↑

M24↑

Egyéb devizák

M25↑

M26↑

M27↑

1 és 2 év közötti

M28

M29

M30

Euro

M31↑

M32↑

M33↑

Egyéb devizák

M34↑

M35↑

M36↑

13.   Tőke és tartalékok

Ebből céltartalékok

M37

14.   Egyéb források

Ebből felhalmozott betéti kamat

M38

Ebből átvezetési tételek

M39

Ebből függő tételek

M40

Ebből pénzügyi derivatívák

M41

ESZKÖZÖK

7.   Egyéb eszközök

Ebből felhalmozott hitelkamat

M42

Ebből átvezetési tételek

M43

Ebből függő tételek

M44

Ebből pénzügyi derivatívák

M45

A kiemelt prioritású tételeket a vastagon keretezett rovatok tartalmazzák.

Amennyiben az EKB és az NKB megállapodik, a vastagon keretezett, nyíllal (↑) jelölt rovatokat nem kell az NKB-nak kitöltenie, ha az EKB más adatforrásokat használ.

7.   Egyéb eszközök/források, ebből az euro-bankjegyek elosztásából származó, az euro-rendszeren belüli kötelezettségek (M13. sor)/követelések (M18. sor)

Az euro-rendszerrel szembeni nettó pozíciók, amelyek a következőkből erednek: 1) az EKB által kibocsátott euro-bankjegyek szétosztása (a teljes kibocsátás 8 %-a); és 2) a tőkerészesedési mechanizmus (»capital share mechanism«) alkalmazása. Az egyes NKB-k és az EKB nettó tartozik vagy követel pozíciójának leosztása akár a mérleg eszköz-, akár forrásoldalára a jel szerint történik, azaz az euro-rendszerrel szembeni pozitív nettó pozíció a mérleg eszközoldalán jelenik meg, a negatív nettó pozíció pedig a forrásoldalon.

8.   Az egyéb MPI-k által kibocsátott, lejárat (M19–M21. és M28–M30. sor) majd devizanem (M22–M27. és M31–M36. sor) szerint részletezett, átruházható értékpapírok tulajdonosai

Az egyéb MPI-k által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és pénzpiaci papírok, amelyeket a rezidens tulajdonosok szerint a következő hármas tagolásban részleteztek: belföldi/egyéb részt vevő tagállamok/külföld. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és pénzpiaci papírok adatait lejárat szerinti részletezésben (legfeljebb egyéves, egy éven túli és legfeljebb kétéves) és devizanem szerinti további részletezésben (euro, egyéb devizák) kell megadni.

II.   Tájékoztató adatok az MPI-kamatláb statisztikák súlyozásához szükséges információk levezetésére

| 9. | Az MPI-kamatlábakra (a továbbiakban »MPIR«) vonatkozó statisztika rendszeres elkészítésének céljából (5) súlyozási információkra van szükség az országos MPIR-statisztikák összevonásához euro-övezetre érvényes MPIR-statisztikává. Az NKB-k adatszolgáltatási terheinek csökkentése érdekében olyan döntés született, amelynek értelmében az állományokkal kapcsolatos MPIR-statisztikák, valamint az új szerződésekre alkalmazott, kiválasztott MPIR-statisztikák súlyainak megállapításához elsődleges forrásként az NKB-k által a mérlegstatisztikákkal összefüggésben már szolgáltatott statisztikai adatokat kell felhasználni. |
| --- | --- |

9.

Az MPI-kamatlábakra (a továbbiakban »MPIR«) vonatkozó statisztika rendszeres elkészítésének céljából (5) súlyozási információkra van szükség az országos MPIR-statisztikák összevonásához euro-övezetre érvényes MPIR-statisztikává. Az NKB-k adatszolgáltatási terheinek csökkentése érdekében olyan döntés született, amelynek értelmében az állományokkal kapcsolatos MPIR-statisztikák, valamint az új szerződésekre alkalmazott, kiválasztott MPIR-statisztikák súlyainak megállapításához elsődleges forrásként az NKB-k által a mérlegstatisztikákkal összefüggésben már szolgáltatott statisztikai adatokat kell felhasználni.

| 10. | Az EKB/2001/13 rendelet értelmében jelentett adatok alapján az új szerződésekre és az állományokra vonatkozó betéti kategóriák súlyozása könnyen levezethető az MPI-k mérlegstatisztikáiból. Az állományok területén azonban a hiteleket képviselő instrumentumkategóriák (6) esetében a kötelező mérlegadatok nem teszik lehetővé a pontos áttekintést. |
| --- | --- |

10.

Az EKB/2001/13 rendelet értelmében jelentett adatok alapján az új szerződésekre és az állományokra vonatkozó betéti kategóriák súlyozása könnyen levezethető az MPI-k mérlegstatisztikáiból. Az állományok területén azonban a hiteleket képviselő instrumentumkategóriák (6) esetében a kötelező mérlegadatok nem teszik lehetővé a pontos áttekintést.

| 11. | E hiteleket képviselő instrumentumkategóriák esetében a (kötelező) mérlegtétel-adatsorok minden tranzakciós devizanemet tartalmaznak, ezzel szemben az MPIR-statisztikák csak az euróban nyújtott hiteleket veszik figyelembe. Az EKB/2001/13 rendelet értelmében kizárólag az euróra – mint a tranzakció devizanemére – vonatkozó mérlegtétel-adatsorok állnak rendelkezésre a megkövetelt szektor szerinti részletezésben, de lejárat szerinti megkülönböztetés és (a háztartások szektoron belül) a hitel típusának megjelölése nélkül. |
| --- | --- |

11.

E hiteleket képviselő instrumentumkategóriák esetében a (kötelező) mérlegtétel-adatsorok minden tranzakciós devizanemet tartalmaznak, ezzel szemben az MPIR-statisztikák csak az euróban nyújtott hiteleket veszik figyelembe. Az EKB/2001/13 rendelet értelmében kizárólag az euróra – mint a tranzakció devizanemére – vonatkozó mérlegtétel-adatsorok állnak rendelkezésre a megkövetelt szektor szerinti részletezésben, de lejárat szerinti megkülönböztetés és (a háztartások szektoron belül) a hitel típusának megjelölése nélkül.

| 12. | Ezért e hitelkategóriák esetében a súlyozás a valamennyi devizanemben kiadott hitelekre vonatkozó mérlegadatokon alapul. Az adatsorokat azonban ki kell igazítani az euro összes tranzakciós devizanemen belüli részesedése alapján. |
| --- | --- |

12.

Ezért e hitelkategóriák esetében a súlyozás a valamennyi devizanemben kiadott hitelekre vonatkozó mérlegadatokon alapul. Az adatsorokat azonban ki kell igazítani az euro összes tranzakciós devizanemen belüli részesedése alapján.

| 13. | Kétoldalú kapcsolatok következtében azonban néhány NKB (jelenleg: Belgium, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Ausztria, Portugália, Finnország és Hollandia a nem pénzügyi intézmények részére nyújtott kölcsönök vonatkozásában) olyan helyzetben van, hogy az euróban nyújtott hitelek kívánt részletezését is szolgáltathatja. Ebből a célból az alábbi tájékoztató adatok készültek: |
| --- | --- |

13.

Kétoldalú kapcsolatok következtében azonban néhány NKB (jelenleg: Belgium, Spanyolország, Franciaország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Ausztria, Portugália, Finnország és Hollandia a nem pénzügyi intézmények részére nyújtott kölcsönök vonatkozásában) olyan helyzetben van, hogy az euróban nyújtott hitelek kívánt részletezését is szolgáltathatja. Ebből a célból az alábbi tájékoztató adatok készültek:

C. TÁBLÁZAT

Egyéb MPI-k adatai (állományok)

| Az egyéb MPI-k által az »egyéb rezidensek« jelzett kategóriáinak euróban nyújtott hitelek |
| --- |
| ESZKÖZÖK | Nem pénzügyi váll. (S.11) | Háztartások stb. (S.14 + S.15) |
| Fogyasztói hitel | Lakáscélú hitel | Egyéb (maradék) |
| A.   Belföldi |
| Hitelek | |
| ebből euro | |
| legfeljebb 1 éves | M46 | M47 | M48 | M49 |
| 1 és 5 év közötti | M50 | M51 | M52 | M53 |
| 5 éven túli | M54 | M55 | M56 | M57 |
| B.   Egyéb részt vevő tagállamok |
| Hitelek | |
| ebből euro | |
| legfeljebb 1 éves | M58 | M59 | M60 | M61 |
| 1 és 5 év közötti | M62 | M63 | M64 | M65 |
| 5 éven túli | M66 | M67 | M68 | M69 |

Az egyéb MPI-k által az »egyéb rezidensek« jelzett kategóriáinak euróban nyújtott hitelek

ESZKÖZÖK

Nem pénzügyi váll. (S.11)

Háztartások stb. (S.14 + S.15)

Fogyasztói hitel

Lakáscélú hitel

Egyéb (maradék)

A.   Belföldi

Hitelek

ebből euro

legfeljebb 1 éves

M46

M47

M48

M49

1 és 5 év közötti

M50

M51

M52

M53

5 éven túli

M54

M55

M56

M57

B.   Egyéb részt vevő tagállamok

Hitelek

ebből euro

legfeljebb 1 éves

M58

M59

M60

M61

1 és 5 év közötti

M62

M63

M64

M65

5 éven túli

M66

M67

M68

M69

III.   A MUFA összeállításához szükséges tájékoztató adatok

| 14. | A monetáris és bankstatisztikai (MBS) tájékoztató adatok a rendszeres negyedéves MUFA összeállításához szükségesek. Pénzügyi elszámolások céljaira a jelenlegi MBS adatszolgáltatás alapján szolgáltatott adatok további, instrumentumkategóriák és rezidens tulajdonosok szerinti bontását is be kell nyújtani. |
| --- | --- |

14.

A monetáris és bankstatisztikai (MBS) tájékoztató adatok a rendszeres negyedéves MUFA összeállításához szükségesek. Pénzügyi elszámolások céljaira a jelenlegi MBS adatszolgáltatás alapján szolgáltatott adatok további, instrumentumkategóriák és rezidens tulajdonosok szerinti bontását is be kell nyújtani.

| 15. | Az állományokra és a tranzakciókra vonatkozó adatok a pénzügyi elszámolások céljaira szükségesek. A pénzügyi elszámolások követelményeinek az MBS keretbe integrálása érdekében a további pénzügyi elszámolások adatsorokhoz kapcsolódó, tranzakciók miatti kiigazítások, azaz átsorolások, átértékelődések, árfolyamváltozás miatti átértékelődések) szükségesek. |
| --- | --- |

15.

Az állományokra és a tranzakciókra vonatkozó adatok a pénzügyi elszámolások céljaira szükségesek. A pénzügyi elszámolások követelményeinek az MBS keretbe integrálása érdekében a további pénzügyi elszámolások adatsorokhoz kapcsolódó, tranzakciók miatti kiigazítások, azaz átsorolások, átértékelődések, árfolyamváltozás miatti átértékelődések) szükségesek.

| 16. | Az értékelési szabályok értelmében az e szakasz alapján szolgáltatandó bármely további adatot ugyanazon értékelési és számviteli szabályok alapján kell benyújtani, mint az EKB/2001/13 rendelet alapján szolgáltatott adatokat. Végül, a MBS vonatkozásában új azonosító kódokat alkottak, és megfelelő jelentéstételi (például a határidőkre vonatkozóan) és ellenőrzési szabályok kerültek meghatározásra a többi meglévő adat vonatkozásában. Ebből a célból az alábbi tájékoztató adatok kerültek meghatározásra: |
| --- | --- |

16.

Az értékelési szabályok értelmében az e szakasz alapján szolgáltatandó bármely további adatot ugyanazon értékelési és számviteli szabályok alapján kell benyújtani, mint az EKB/2001/13 rendelet alapján szolgáltatott adatokat. Végül, a MBS vonatkozásában új azonosító kódokat alkottak, és megfelelő jelentéstételi (például a határidőkre vonatkozóan) és ellenőrzési szabályok kerültek meghatározásra a többi meglévő adat vonatkozásában. Ebből a célból az alábbi tájékoztató adatok kerültek meghatározásra:

D. TÁBLÁZAT

Negyedéves adatok: NKB-k/EKB/más MPI-k adatai (állományok)

| | Belföldi | Egyéb részt vevő tagállamok | Külföld | Egyéb |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összes | amelyből:
  központi kormányzat | Összes | amelyből:
  központi kormányzat |
| 14.   Egyéb források |
| Háztartások nettó részesedése a nyugdíjalapok tartalékaiból | | M70 |
| ESZKÖZÖK |
| 3.   Nem részvény értékpapírok |
| Legfeljebb 1 éves | | M71 | | M72 | M73 | |
| amiből: euro | | M74 | | M75 | M76 | |
| 1 éven túli | | M77 | | M78 | M79 | |
| amiből: euro | | M80 | | M81 | M82 | |
| 5.   Részvények és egyéb tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok |
| Jegyzett részvények | M83 | | M84 | | M85 | |
| Befektetési alapok (nem PPA) befektetési jegyei | M86 | | M87 | | M88 | |
| 7.   Egyéb eszközök |
| Előre befizetett biztosítási díjak és függő károk tartalékai | | M89 |

Belföldi

Egyéb részt vevő tagállamok

Külföld

Egyéb

Összes

amelyből:

központi kormányzat

Összes

amelyből:

központi kormányzat

14.   Egyéb források

Háztartások nettó részesedése a nyugdíjalapok tartalékaiból

M70

ESZKÖZÖK

3.   Nem részvény értékpapírok

Legfeljebb 1 éves

M71

M72

M73

amiből: euro

M74

M75

M76

1 éven túli

M77

M78

M79

amiből: euro

M80

M81

M82

5.   Részvények és egyéb tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok

Jegyzett részvények

M83

M84

M85

Befektetési alapok (nem PPA) befektetési jegyei

M86

M87

M88

7.   Egyéb eszközök

Előre befizetett biztosítási díjak és függő károk tartalékai

M89

17.   Háztartások nettó részesedése a nyugdíjalapok tartalékaiból (M70)

Az MPI-k háztartásokkal szemben fennálló, a munkavállalók részére nyújtandó nyugdíjra vonatkozó technikai előírásokban testet öltő kötelezettsége. Ez tipikusan a nem független külső intézmények kezelésébe adott munkavállalói nyugdíjalapokra vonatkozik.

18.   Nem részvény értékpapírok

Az EKB/2001/13 rendeletben nem szereplő szektor és lejárat szerinti bontás szolgáltatása kötelező. Ide tartoznak a legfeljebb 1 éves lejáratú, a központi kormányzat által kibocsátott nem részvény értékpapírok (belföldi kibocsátású: M71, M74, egyéb részt vevő tagállamokban kibocsátott: M72, M75), és a külföldi kibocsátású (M73, M76), illetve az 1 éven túli lejáratú, a központi kormányzat által kibocsátott nem részvény értékpapírok (belföldi kibocsátású: M77, M80, egyéb részt vevő tagállamokban kibocsátott: M78, M81), illetve külföldi kibocsátású (M79, M82).

19.   Részvények és egyéb tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok

Külön, a jegyzett részvényekre és a befektetési alapok befektetési jegyeire (pénzpiaci alapok befektetési jegyei kivételével) vonatkozó információk, a tulajdonosok honossága szerinti bontásban. A jegyzett részvények (M83-M85) olyan részvények, amelyek árfolyamát elismert tőzsdén vagy másodlagos piacon jegyzik. A befektetési alapok befektetési jegyei (M86-M88), amelyeket valamely befektetési alap részvényeinek is neveznek, olyan részvények, amelyeket egy szervezett pénzpiaci ügylet keretében a befektetők pénzeszközeinek összegyűjtése céljából bocsátanak ki valamely, az MPI szektor keretébe nem tartozó pénzügyi vagy nem pénzügyi eszköz megszerzésére.

20.   Előre befizetett biztosítási díjak és függő károk tartalékai (M89)

Ezen adatok a bruttó biztosítási díjak MPI-k által fizetett részét mutatják meg, amelyet a következő elszámolási időszakra el kell különíteni, az MPI-k fennálló követeléseivel együtt.”

---

(1)  Az EKB és az NKB közötti kétoldalú megállapodás alapján flow-adatok szolgáltathatók.

1

(2)  Amennyiben rendelkezésre áll.

2

(3)  Amennyiben rendelkezésre áll.

3

A kiemelt prioritású tételeket a vastagon keretezett rovatok tartalmazzák.

(4)  Az EKB és az NKB közötti kétoldalú megállapodás alapján flow-adatok szolgáltathatók.

4

A kiemelt prioritású tételeket a vastagon keretezett rovatok tartalmazzák.

Amennyiben az EKB és az NKB megállapodik, a vastagon keretezett, nyíllal (↑) jelölt rovatokat nem kell az NKB-nak kitöltenie, ha az EKB más adatforrásokat használ.

(5)  Az EKB/2001/18 rendeletnek megfelelően.

5

(6)  Lásd az EKB/2001/18 rendelet II. mellékletének 1. függelékét: 6–14. mutatószám.

6

---

IV. MELLÉKLET

„XIII. MELLÉKLET

A STATISZTIKAI ADATOK ELEKTRONIKUS CSERÉJÉRE VONATKOZÓ JELENTÉSI ELŐÍRÁSOK

AZ EKB MÉRLEGSTATISZTIKÁJA

A KULCSCSALÁD AZONOSÍTÓJA: ECB_BSI1

MPIi-mérlegstatisztika a konszolidált mérleg összeállítása céljára

1.   Az EKB BSI1 kulcscsalád és a hozzá kapcsolódó kódlisták

A mérlegstatisztikai kulcscsalád a monetáris pénzügyi intézményi (MPI) szektor által az Európai Központi Banknak (EKB) jelentett euro-övezetre vonatkozó harmonizált mérlegstatisztikához kapcsolódik. Az egyedi MPI-ktől (a nemzeti központi bankok (NKB-k) kivételével) származó, mérlegtételekre vonatkozó adatokat országos szinten az NKB-k összegyűjtik és aggregálják. Az NKB-k és az EKB összeállítják saját mérlegstatisztikájukat is. Az NKB-k elkülönítetten szolgáltatnak bruttó adatokat az NKB-k/EKB, illetve az egyéb MPI-k (a továbbiakban »EMPI-k«) mérlegstatisztikájáról az EKB-nak, amely ezt követően először országonként készíti el az MPI-szektor összevont mérlegét, majd az MPI-szektor euro-övezet szintű konszolidált mérlegét (1) és az euro-övezetre vonatkozó monetáris aggregátumokat (2).

Az MPI-szektor mérlegére vonatkozó konszolidált, havi gyakoriságú adatokat az EKB az euro-övezet monetáris aggregátumainak és azok ellentételeinek összeállítására használja fel. A legfontosabb mérlegtételek további részletezését a monetáris elemzést elősegítő kiegészítő információként negyedévente kell jelenteni.

A mérlegstatisztikai kulcscsaládban alkalmazott dimenziók és attribútumok részletes ismertetetése az alábbiakban található.

A mérlegstatisztikák esetében 11 dimenziót választottak ki, amelyek alapvető szerepet játszanak az idősorok azonosításában (3).

1. TÁBLÁZAT

Mérlegstatisztikai kulcscsalád (ECB_BSI1): Adatsorok dimenziói

| Pozíció a kulcsban: | Fogalom (mnemonikus) | Fogalom megnevezése | Érték formátuma | Kódlista (mnemonikus) | Kódlista elnevezése |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Dimenziók |
| 1 | FREQ | Gyakoriság | AN1 | CL_FREQ | Gyakoriság kódlista (BIS, EKB) |
| 2 | REF_AREA | Referenciaterület | AN2 | CL_AREA_EE | Referenciaterület kódlista (Eurostat BoP, EKB) |
| 3 | ADJUSTMENT | Kiigazítási mutatószám | AN1 | CL_ADJUSTMENT | Kiigazítási mutatószám kódlista (BIS, EKB) |
| 4 | BS_REP_SECTOR | Mérleg referenciaszektorok szerinti tagolása | AN1 | CL_BS_REP_SECTOR | Mérleg referenciaszektorok szerinti tagolása kódlista (EKB) |
| 5 | BS_ITEM | Mérlegtétel | AN3 | CL_BS_ITEM | Mérlegtétel kódlista (EKB) |
| 6 | MATURITY_ORIG | Eredeti lejárat | AN1 | CL_MATURITY_ORIG | Eredeti lejárat kódlista (EKB) |
| 7 | DATA_TYPE | Adattípus | AN1 | CL_DATA_TYPE | Adattípus- flow vagy állomány (EKB, BIS) |
| 8 | COUNT_AREA | Ügyfél származási helye | AN2 | CL_AREA_EE | Referenciaterület-kódlista (Eurostat BoP, EKB) |
| 9 | BS_COUNT_SECTOR | Ügyfél szektora | AN4 | CL_BS_COUNT_SECTOR | Ügyfélszektor kódlistája (EKB, BIS) |
| 10 | CURRENCY_TRANS | Tranzakció devizaneme | AN3 | CL_CURRENCY | Devizanem kódlista (EKB, BIS, Eurostat BoP) |
| 11 | BS_SUFFIX | Mérlegkiterjesztés | AN...3 | CL_BS_SUFFIX | Az adatsor devizaneme vagy különleges számítás kódlistája (EKB) |

Pozíció a kulcsban:

Fogalom (mnemonikus)

Fogalom megnevezése

Érték formátuma

Kódlista (mnemonikus)

Kódlista elnevezése

Dimenziók

1

FREQ

Gyakoriság

AN1

CL_FREQ

Gyakoriság kódlista (BIS, EKB)

2

REF_AREA

Referenciaterület

AN2

CL_AREA_EE

Referenciaterület kódlista (Eurostat BoP, EKB)

3

ADJUSTMENT

Kiigazítási mutatószám

AN1

CL_ADJUSTMENT

Kiigazítási mutatószám kódlista (BIS, EKB)

4

BS_REP_SECTOR

Mérleg referenciaszektorok szerinti tagolása

AN1

CL_BS_REP_SECTOR

Mérleg referenciaszektorok szerinti tagolása kódlista (EKB)

5

BS_ITEM

Mérlegtétel

AN3

CL_BS_ITEM

Mérlegtétel kódlista (EKB)

6

MATURITY_ORIG

Eredeti lejárat

AN1

CL_MATURITY_ORIG

Eredeti lejárat kódlista (EKB)

7

DATA_TYPE

Adattípus

AN1

CL_DATA_TYPE

Adattípus- flow vagy állomány (EKB, BIS)

8

COUNT_AREA

Ügyfél származási helye

AN2

CL_AREA_EE

Referenciaterület-kódlista (Eurostat BoP, EKB)

9

BS_COUNT_SECTOR

Ügyfél szektora

AN4

CL_BS_COUNT_SECTOR

Ügyfélszektor kódlistája (EKB, BIS)

10

CURRENCY_TRANS

Tranzakció devizaneme

AN3

CL_CURRENCY

Devizanem kódlista (EKB, BIS, Eurostat BoP)

11

BS_SUFFIX

Mérlegkiterjesztés

AN...3

CL_BS_SUFFIX

Az adatsor devizaneme vagy különleges számítás kódlistája (EKB)

E dimenziók statisztikai fogalmak, amelyek a megfelelő kódlistából veszik értékeiket. Néhány ritka esetben előfordulhat, hogy a kódlisták kódolt értékeinek megnevezése nem egyezik meg pontosan az EKB/2001/13 rendeletben elfogadott megfogalmazással. Ez az eset áll elő olyankor, amikor egy kódlista vagy értékeinek egy részhalmaza már létező, nemzetközileg elfogadott lista (pl. az a terület, ahol a partnerintézmény rezidens).

Ugyanez a kulcscsalád alkalmas az euro-övezet monetáris aggregátumainak összeállításához szükséges kiegészítő adatok megjelenítésére, ezek a VII. mellékletben bemutatott központi kormányzati betétek (vagy azok közeli helyettesítői).

2.   Dimenziók

Az alábbiakban a mérlegstatisztikai kulcscsalád dimenzióinak bemutatása következik, az adatsorkulcsban való megjelenésük sorrendjében. Minden dimenzió mellett szerepel annak hossza (értékformátum, a karakterek számának megjelölésével) és a vonatkozó kódlista (nagybetűvel, pl. CL_****). Például az 1. táblázat szerint a REF_AREA (referenciaterület) dimenzió a CL_AREA_EE kódlistából veszi az értékeket.

2.1.   1. sz. dimenzió: Gyakoriság (FREQ; hossza: egy karakter)

Ez a dimenzió a szolgáltatott adatsorok gyakoriságát jelöli. A hozzá kapcsolódó kódlista a CL_FREQ. A mérlegstatisztikai kulcscsaládban alkalmazott érték »M« a havi adatok és »Q« a negyedéves adatok esetében, amelyek a kódlistában megadott értékek részhalmazát alkotják.

2.2.   2. sz. dimenzió: Referenciaterület (REF_AREA; hossza: két karakter)

Ez a dimenzió azt az országot jelöli, amelyben az adatszolgáltató intézmény (MI) rezidens. A hozzá kapcsolódó CL_AREA_EE kódlista a szokásos ISO országlistát és néhány további, a 2.8. szakaszban (8.sz. dimenzió: Ügyfél származási helye) ismertetett kódértéket tartalmaz. A mérlegstatisztikai kulcscsaládban az értékeknek csak egy részhalmaza használatos a referenciaterületek meghatározására.

2.3.   3. sz. dimenzió: Kiigazítási mutatószám (ADJUSTMENT; hossza: egy karakter)

Ez a dimenzió azt jelöli, hogy sor került-e szezonális kiigazításra és/vagy munkanap-hatás kiigazításra. A hozzá kapcsolódó kódlista a CL_ADJUSTMENT. A mérlegstatisztikai kulcscsaládban jelenleg használatos kódértékek a sem időszaki, sem munkanap-hatás kiigazítás esetében »N«, a munkanapi és szezonális kiigazítás esetében pedig »Y«.

2.4.   4. sz. dimenzió: A mérleg referenciaszektorok szerinti tagolása (BS_REP_SECTOR; hossza: egy karakter)

Ez a dimenzió a referenciaszektort jelöli, és a CL_BS_REP_SECTOR kódlistához kapcsolódik. Ebben a kódlistában az MPI-k az EKB által konszolidált külön mérlegek alapján nkb-kra/ekb-ra (»n«) és empi-kre (hitelintézetek, pénzpiaci alapok és egyéb intézmények)(»a«) oszlanak.

a központi kormányzat jegybanki eszközeire és az ott elhelyezett betétekre vonatkozó adatszolgáltatás esetében a központi kormányzatot jelölő »g« kódértéket kell alkalmazni.

A kódlista más kódértékeket is tartalmaz annak érdekében, hogy az EKB kiszámíthassa és közzétehesse az euro-övezet monetáris aggregátumainak adatait.

2.5.   5. sz. dimenzió: Mérlegtétel (BS_ITEM; hossza: három karakter)

Ez a dimenzió az MPI-k mérlegének tételeit jelöli az EKB/2001/13 rendelet meghatározása alapján, és a CL_BS_ITEM kódlistából veszi az értékeit. Ez a mérlegstatisztikai kulcscsalád legfontosabb dimenziója. Az eszközök és források kódértékeit az »A« vagy »L« (előjelző) kiegészítő azonosítja, és az értékek lehetőség szerint ebben az esetben is a sorok közötti hierarchikus rangsor szerint szerveződnek és kapnak kódokat. Az NKB-k (és az EKB) mérlegében megjelenő további mérlegtételeket a »C« kiegészítés azonosítja, amelyet eszközök esetében az »A«, források esetében az »L« jelzés előz meg.

2.6.   6. sz. dimenzió: eredeti lejárat (MATURITY_ORIG; hossza: egy karakter)

Ez a dimenzió az MPI-mérleg sorainak eredeti futamidejét jelöli, és a CL_MATURITY_ORIG kódlistához kapcsolódik.

2.7.   7. sz. dimenzió: Adattípus (DATA_TYPE; hossza: egy karakter)

Ezt a dimenziót a CL_DATA_TYPE kódlista mutatja be, és a szolgáltatandó adatok típusát jelöli: az időszak végi állomány (állományok) (»1«), átsorolások és egyéb kiigazítások (»5«), árfolyamváltozások (»6«) (4) és egyéb kiigazítások (»7«) (egyéb átértékelődések és hitelek leírása). Egyéb kódértékek is léteznek, amelyek lehetővé teszik a tranzakciónak az állományadatokból és a megfelelő kiigazításokból történő levezetését, valamint az éves növekedési ütemek levezetésére alkalmazott fiktív állományok indexének kiszámítását. Az EKB ezeket a további kódértékeket az euro-övezet aggregátumainak közzétételére használja fel.

2.8.   8. sz. dimenzió: Ügyfél származási helye (COUNT_AREA; hossza: két karakter)

Ez a dimenzió azt a területet jelöli, ahol az MPI-mérlegtétel ügyfele rezidens. Az e fogalomhoz tartozó kódlista a CL_AREA_EE, amely a szokásos ISO országlistát, és a kifejezetten az euro-övezet számára használt további értékeket tartalmaz (pl. »U6« – belföldi – akkor alkalmazandó, ha a ügyfél származási helye megegyezik az adatszolgáltató MPI országával). A mérlegstatisztikákban a kódértékek részhalmaza használatos: az Európai Unió (EU) tagállamainak kódja, valamint néhány további területkód.

2.9.   9 sz. dimenzió: Ügyfélszektor (BS_COUNT_SECTOR; hossza: négy karakter)

Ez a dimenzió a mérlegtételek ügyfélszektorok szerinti részletezését jelöli, és a CL_BS_COUNT_SECT kódlistához kapcsolódik. Ez a kódlista az elsődlegesen a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló, 1998. december 1-jei EKB/1998/16 rendeletben, majd az EKB/2001/13 rendeletben megállapított, a mérlegtételek szektorok szerinti részletezésére vonatkozó előírásokból származik. Az értékek a szektorok hierarchikus rendszere alapján szerveződnek és kapnak kódokat annak érdekében, hogy felhasználóbarát és könnyű adatkezelést biztosító eszközzé válhassanak.

Az EKB/2001/13 rendelet I. mellékletének 2. és 4. táblázatában szereplő, »bankok«/»nem bankok« szerinti felosztás a nem részt vevő tagállamokban rezidens ügyfelekre alkalmazva megfelel az említett rendeletben megállapított »MPI-k«/»nem MPI-k« szerinti részletezésnek. Ezzel szemben a 3. táblázatban az »MPI-k«/»nem MPI-k« szerinti részletezés alkalmazandó a nem részt vevő tagállamokban rezidens ügyfelek besorolására.

2.10.   10. sz. dimenzió: A tranzakció devizaneme (CURRENCY_TRANS; hossza: három karakter)

Ez a dimenzió azt a devizanemet jelöli, amelyben az MPI-mérlegtételeket denominálták, és a CL_CURRENCY kódlistához kapcsolódik. Az MPI-mérlegtételek esetében a kódértékek egy részhalmaza használatos.

2.11.   11. sz. dimenzió: Adatsorok devizaneme (BS_SUFFIX; hossza: legfeljebb három karakter)

Ez a dimenzió azt jelöli, hogy a szolgáltatott adatsorokat nemzeti vagy közös (euro) devizában fejezték-e ki. Két értéke van (»N« nemzeti és »E« euro), amelyet a CL_BS_SUFFIX kódlista szolgáltat. Ez a dimenzió alapvető fontosságú a gazdasági és monetáris unió (EMU) különböző szakaszaiban jelentett, azonos gazdasági jelenségeket jellemző adatsorok megkülönböztetésében. Azok az EU-tagállamok például, amelyek nem tagjai az EMU-nak, nemzeti fizetőeszközben szolgáltatnak adatokat. Az EMU-hoz történő csatlakozásuk időpontjától kezdődően ugyanezeket a mérlegtételeket euróban fogják megállapítani és jelenteni.

3.   Az attribútumok

A kulcsot meghatározó 11 dimenzión kívül attribútumok is meghatározásra kerültek (5). Ezeket az információcsere különböző szintjein alkalmazzák. A 2. táblázat tartalmazza a mérlegstatisztikák kulcscsaládja számára meghatározott, kódolt és kódolatlan attribútumok felsorolását, hozzárendelésük szintjét, formátumukat és azokat a kódlistákat, amelyekből a kódolt attribútumok értékei származnak.

Minden attribútumot jellemeznek továbbá egyes technikai tulajdonságok is, ezek felsorolása a 3. táblázatban található.

2. TÁBLÁZAT

Az ECB_BSI1 kulcscsalád számára meghatározott kódolt és kódolatlan attribútumok

| Hozzárendelés szintje | Statisztikai fogalom | Formátum | Kódlista |
| --- | --- | --- | --- |
| Attribútumok rokon szinten
  (az FNS-csoport felhasználásával továbbítva) |
| Rokon | TITLE | Cím | AN..70 | kódolatlan | |
| Rokon | UNIT | Egység | AN..12 | CL_UNIT | Egység kódlista (BIS, EKB, Eurostat BoP) |
| Rokon | UNIT_MULT | Egységszorzó | AN..2 | CL_UNIT_MULT | Egységszorzó kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP) |
| Rokon | DECIMALS | Tizedesek | AN1 | CL_DECIMALS | Tizedesek kódlistája (BIS, EKB) |
| Rokon | TITLE_COMPL | Cím kiegészítője | AN..1050 | kódolatlan | |
| Rokon | NAT_TITLE | Cím nemzeti nyelven | AN..350 | kódolatlan | |
| Rokon | COMPILATION | Összeállítás | AN..1050 | kódolatlan | |
| Attribútumok idŐsor szinten
  (az FNS-csoport felhasználásával továbbítva) |
| Idősor | COLLECTION | Adatgyűjtés azonosítója | AN1 | CL_COLLECTION | Adatgyűjtés azonosítója kódlista (BIS, EKB) |
| Idősor | AVAILABILITY | Hozzáférhetőség | AN1 | CL_AVAILABILITY | Szervezeti hozzáférhetőség kódlista (BIS, EKB) |
| Idősor | DOM_SER_IDS | Belföldi sorok azonosítója | AN..70 | kódolatlan | |
| Idősor | UNIT_INDEX_BASE | Egységindex alapja | AN..35 | kódolatlan | |
| Idősor | BREAKS | Törések | AN..350 | kódolatlan | |
| Attribútumok megfigyelési szinten
  (a fő ARR szegmens adataival együtt továbbítva, az OBS_COM kivételével, amely az FNS-csoport felhasználásával továbbítva) |
| Megfigyelés | OBS_STATUS | Megfigyelési státus | AN1 | CL_OBS_STATUS | Megfigyelési státus kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP) |
| Megfigyelés | OBS_CONF | Megfigyelés bizalmas jellege | AN1 | CL_OBS_CONF | Megfigyelés bizalmas jellege kódlista (Eurostat BoP, EKB) |
| Megfigyelés | OBS_PRE_BREAK | Törés előtti megfigyelési érték | AN..15 | kódolatlan | |
| Megfigyelés | OBS_COM | Megfigyelési megjegyzés | AN..350 | kódolatlan | |

Hozzárendelés szintje

Statisztikai fogalom

Formátum

Kódlista

Attribútumok rokon szinten

(az FNS-csoport felhasználásával továbbítva)

Rokon

TITLE

Cím

AN..70

kódolatlan

Rokon

UNIT

Egység

AN..12

CL_UNIT

Egység kódlista (BIS, EKB, Eurostat BoP)

Rokon

UNIT_MULT

Egységszorzó

AN..2

CL_UNIT_MULT

Egységszorzó kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP)

Rokon

DECIMALS

Tizedesek

AN1

CL_DECIMALS

Tizedesek kódlistája (BIS, EKB)

Rokon

TITLE_COMPL

Cím kiegészítője

AN..1050

kódolatlan

Rokon

NAT_TITLE

Cím nemzeti nyelven

AN..350

kódolatlan

Rokon

COMPILATION

Összeállítás

AN..1050

kódolatlan

Attribútumok idŐsor szinten

(az FNS-csoport felhasználásával továbbítva)

Idősor

COLLECTION

Adatgyűjtés azonosítója

AN1

CL_COLLECTION

Adatgyűjtés azonosítója kódlista (BIS, EKB)

Idősor

AVAILABILITY

Hozzáférhetőség

AN1

CL_AVAILABILITY

Szervezeti hozzáférhetőség kódlista (BIS, EKB)

Idősor

DOM_SER_IDS

Belföldi sorok azonosítója

AN..70

kódolatlan

Idősor

UNIT_INDEX_BASE

Egységindex alapja

AN..35

kódolatlan

Idősor

BREAKS

Törések

AN..350

kódolatlan

Attribútumok megfigyelési szinten

(a fő ARR szegmens adataival együtt továbbítva, az OBS_COM kivételével, amely az FNS-csoport felhasználásával továbbítva)

Megfigyelés

OBS_STATUS

Megfigyelési státus

AN1

CL_OBS_STATUS

Megfigyelési státus kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP)

Megfigyelés

OBS_CONF

Megfigyelés bizalmas jellege

AN1

CL_OBS_CONF

Megfigyelés bizalmas jellege kódlista (Eurostat BoP, EKB)

Megfigyelés

OBS_PRE_BREAK

Törés előtti megfigyelési érték

AN..15

kódolatlan

Megfigyelés

OBS_COM

Megfigyelési megjegyzés

AN..350

kódolatlan

3. TÁBLÁZAT

Közös attribútumtulajdonságok az ECB_BSI1 kulcscsalád számára: Az euro-övezet NKB-i által történő adatszolgáltatás az EKB számára

| | Státus | Az első értéket ... (7) határozta meg | NKB-k által módosítható |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | EKB | Nem |
| UNIT | M | EKB | Nem |
| UNIT_MULT | M | EKB | Nem |
| DECIMALS | M | EKB | Nem |
| TITLE | C | EKB | Nem |
| NAT_TITLE | C | NKB | Igen |
| COMPILATION | C | NKB | Igen (6) |
| COLLECTION | M | EKB | Nem |
| AVAILABILITY | M | EKB/NKB | Igen |
| DOM_SER_IDS (8) | C | NKB | Igen |
| UNIT_INDEX_BASE | C | EKB | Nem |
| BREAKS | C | NKB | Igen |
| OBS_STATUS | M | NKB | Igen |
| OBS_CONF | C | NKB | Igen |
| OBS_PRE_BREAK | C | NKB | Igen |
| OBS_COM | C | NKB | Igen |
| | M: Kötelező,
  C: Feltételes | | |

Státus

Az első értéket ... (7) határozta meg

NKB-k által módosítható

TITLE_COMPL

M

EKB

Nem

UNIT

M

EKB

Nem

UNIT_MULT

M

EKB

Nem

DECIMALS

M

EKB

Nem

TITLE

C

EKB

Nem

NAT_TITLE

C

NKB

Igen

COMPILATION

C

NKB

Igen (6)

COLLECTION

M

EKB

Nem

AVAILABILITY

M

EKB/NKB

Igen

DOM_SER_IDS (8)

C

NKB

Igen

UNIT_INDEX_BASE

C

EKB

Nem

BREAKS

C

NKB

Igen

OBS_STATUS

M

NKB

Igen

OBS_CONF

C

NKB

Igen

OBS_PRE_BREAK

C

NKB

Igen

OBS_COM

C

NKB

Igen

M: Kötelező,

C: Feltételes

A 3.1., 3.2. és 3.3. bekezdés bemutatja az egyes attribútumokat, szükség esetén a vonatkozó kódlistával együtt (ez utóbbiakat nagybetűkkel jelölve, azaz CL_****).

3.1.   Attribútumok rokon szinten

Kötelező:

| — | TITLE_COMPL (kódolatlan): A címet kiegészítő attribútumot az EKB állapítja meg, tárolja és terjeszti (angol nyelven, maximális hossza 1 050 karakter). Ha egy NKB módosítást kíván végrehajtani, akkor erre az EKB-val folytatott egyeztetést követően van lehetőség. A módosítást az EKB hajtja végre. |
| --- | --- |

—

TITLE_COMPL (kódolatlan): A címet kiegészítő attribútumot az EKB állapítja meg, tárolja és terjeszti (angol nyelven, maximális hossza 1 050 karakter). Ha egy NKB módosítást kíván végrehajtani, akkor erre az EKB-val folytatott egyeztetést követően van lehetőség. A módosítást az EKB hajtja végre.

| — | UNIT (kódlista: CL_UNIT): Ez az attribútum a szolgáltatott adatok mértékegységét adja meg. Az euro-övezet tagállamai euróban jelentik az adatokat, az EKB pedig »euróra« állítja be ezt az attribútumot (UNIT = »EUR«). A nem részt vevő tagállamok esetében az attribútum értéke a megfelelő nemzeti devizával egyenlő. |
| --- | --- |

—

UNIT (kódlista: CL_UNIT): Ez az attribútum a szolgáltatott adatok mértékegységét adja meg. Az euro-övezet tagállamai euróban jelentik az adatokat, az EKB pedig »euróra« állítja be ezt az attribútumot (UNIT = »EUR«). A nem részt vevő tagállamok esetében az attribútum értéke a megfelelő nemzeti devizával egyenlő.

| — | UNIT_MULT (kódlista: CL_UNIT_MULT): Az egységszorzó attribútum azt mutatja meg, hogy az adatsort milliókban (UNIT_MULT = »6«), milliárdokban (UNIT_MULT = »9«) stb. fejezték-e ki. Az NKB-k az adatokat milliókban adják meg, és az EKB az értéket 6-ra állítja be (UNIT_MULT = »6«). |
| --- | --- |

—

UNIT_MULT (kódlista: CL_UNIT_MULT): Az egységszorzó attribútum azt mutatja meg, hogy az adatsort milliókban (UNIT_MULT = »6«), milliárdokban (UNIT_MULT = »9«) stb. fejezték-e ki. Az NKB-k az adatokat milliókban adják meg, és az EKB az értéket 6-ra állítja be (UNIT_MULT = »6«).

| — | DECIMALS (kódlista: CL_DECIMALS): Ez az attribútum a megfigyelések értékeire adott tizedeshelyek számát mutatja meg, az NKB-k az adatokat az EKB/2001/13 rendelet értelmében nulla tizedesjeggyel adják meg (ezért DECIMALS = »0«). Az EKB beállítja az attribútum megfelelő értékeit. |
| --- | --- |

—

DECIMALS (kódlista: CL_DECIMALS): Ez az attribútum a megfigyelések értékeire adott tizedeshelyek számát mutatja meg, az NKB-k az adatokat az EKB/2001/13 rendelet értelmében nulla tizedesjeggyel adják meg (ezért DECIMALS = »0«). Az EKB beállítja az attribútum megfelelő értékeit.

Feltételes:

| — | TITLE (kódolatlan): A címadatsor legfeljebb 70 karaktert engedélyez. A korlátozott terjedelem figyelembevételével helyette a címkiegészítő attribútum használatos kötelező attribútumként. A jövőben a címattribútumot rövid címek készítésére lehetne felhasználni, amelyeket az EKB tárolna és terjesztene. |
| --- | --- |

—

TITLE (kódolatlan): A címadatsor legfeljebb 70 karaktert engedélyez. A korlátozott terjedelem figyelembevételével helyette a címkiegészítő attribútum használatos kötelező attribútumként. A jövőben a címattribútumot rövid címek készítésére lehetne felhasználni, amelyeket az EKB tárolna és terjesztene.

| — | NAT_TITLE (kódolatlan): Az NKB-k a nemzeti nyelvű cím attribútumot a saját nemzeti nyelvükön készített pontos leírásokhoz és egyéb kiegészítő vagy megkülönböztető specifikációkhoz használhatják (legfeljebb 350 karakter terjedelmű szöveg). Az NKB-k ezt bármikor elkészíthetik vagy módosíthatják. Bár a nagy- és kisbetűs írásmód nem okoz problémát, ajánlatos, hogy az NKB-k kizárólag a Latin-1 karakterkészletet használják föl. |
| --- | --- |

—

NAT_TITLE (kódolatlan): Az NKB-k a nemzeti nyelvű cím attribútumot a saját nemzeti nyelvükön készített pontos leírásokhoz és egyéb kiegészítő vagy megkülönböztető specifikációkhoz használhatják (legfeljebb 350 karakter terjedelmű szöveg). Az NKB-k ezt bármikor elkészíthetik vagy módosíthatják. Bár a nagy- és kisbetűs írásmód nem okoz problémát, ajánlatos, hogy az NKB-k kizárólag a Latin-1 karakterkészletet használják föl.

| — | COMPILATION (kódolatlan): Ez az attribútum az alkalmazott összeállítási módszerek szöveges magyarázatára szolgál, különösen amennyiben azok eltérnek az EKB szabályaitól és szabványaitól (legfeljebb 1 050 karakter terjedelmű szöveg). |
| --- | --- |

—

COMPILATION (kódolatlan): Ez az attribútum az alkalmazott összeállítási módszerek szöveges magyarázatára szolgál, különösen amennyiben azok eltérnek az EKB szabályaitól és szabványaitól (legfeljebb 1 050 karakter terjedelmű szöveg).

3.2.   Attribútumok idősor szinten

Kötelező:

| — | COLLECTION (kódlista: CL_COLLECTION): Ez az attribútum a megfigyelések összegyűjtésének idejére ad magyarázatot (pl. az időszak eleje, közepe vagy vége), vagy jelzi, hogy az adatok az időszak átlagára, vagy az időszak végi megfigyelésre vonatkoznak-e. Az EKB a mérlegstatisztikák tekintetében az adatgyűjtés attribútumot »E«-re, azaz időszak végére (COLLECTION = »E«) állítja be az állományi adatsorok esetében, és »S«-re, azaz időszakon belül összegezve (COLLECTION = »S«) a kiigazítási és tranzakciós adatsorok esetében. |
| --- | --- |

—

COLLECTION (kódlista: CL_COLLECTION): Ez az attribútum a megfigyelések összegyűjtésének idejére ad magyarázatot (pl. az időszak eleje, közepe vagy vége), vagy jelzi, hogy az adatok az időszak átlagára, vagy az időszak végi megfigyelésre vonatkoznak-e. Az EKB a mérlegstatisztikák tekintetében az adatgyűjtés attribútumot »E«-re, azaz időszak végére (COLLECTION = »E«) állítja be az állományi adatsorok esetében, és »S«-re, azaz időszakon belül összegezve (COLLECTION = »S«) a kiigazítási és tranzakciós adatsorok esetében.

| — | AVAILABILITY (kódlista: CL_AVAILABILITY): Ez az attribútum azokat az intézményeket adja meg, amelyek számára az adatok hozzáférhetővé tehetők. Ha egyedi megfigyelések tekintetében különleges bánásmódra van szükség, akkor a megfigyelések bizalmas jellege attribútum használható (lásd lejjebb). |
| --- | --- |

—

AVAILABILITY (kódlista: CL_AVAILABILITY): Ez az attribútum azokat az intézményeket adja meg, amelyek számára az adatok hozzáférhetővé tehetők. Ha egyedi megfigyelések tekintetében különleges bánásmódra van szükség, akkor a megfigyelések bizalmas jellege attribútum használható (lásd lejjebb).

Feltételes:

| — | DOM_SER_IDS (kódolatlan): Ez az attribútum lehetővé teszi az országos adatbázisokban alkalmazott kódokra való hivatkozást a megfelelő adatsor azonosításához (országos hivatkozási kódokat alkalmazó képletek is megadhatók). Ezt az attribútumot az adatszolgáltató NKB bármikor küldheti vagy módosíthatja (legfeljebb 70 karakter terjedelmű szöveg). |
| --- | --- |

—

DOM_SER_IDS (kódolatlan): Ez az attribútum lehetővé teszi az országos adatbázisokban alkalmazott kódokra való hivatkozást a megfelelő adatsor azonosításához (országos hivatkozási kódokat alkalmazó képletek is megadhatók). Ezt az attribútumot az adatszolgáltató NKB bármikor küldheti vagy módosíthatja (legfeljebb 70 karakter terjedelmű szöveg).

| — | UNIT_INDEX_BASE (kódolatlan): Ez az attribútum az indexek bázisidőpontját és -értékét jelöli. Az érték csak az EKB által levezetett, és a Központi Bankok Európai Rendszere által terjesztett fiktív készletek indexsorai esetében alkalmazható. Ebből a célból az EKB eredetileg »Index Dec98 = 100« értéket állított be, majd a 2002. októberi adatok EKB általi közzétételét követően »Index Dec01 = 100«-ra változtatta. |
| --- | --- |

—

UNIT_INDEX_BASE (kódolatlan): Ez az attribútum az indexek bázisidőpontját és -értékét jelöli. Az érték csak az EKB által levezetett, és a Központi Bankok Európai Rendszere által terjesztett fiktív készletek indexsorai esetében alkalmazható. Ebből a célból az EKB eredetileg »Index Dec98 = 100« értéket állított be, majd a 2002. októberi adatok EKB általi közzétételét követően »Index Dec01 = 100«-ra változtatta.

| — | BREAKS (kódolatlan): Ez az attribútum az adatgyűjtés, adatszolgáltatási lefedettség és az adatsorok összeállítása során adódó töréseket és fontosabb időbeli változásokat ismerteti. Törés esetén célszerű jelezni, hogy a régi és az új adatok milyen mértékben tekinthetők összehasonlíthatónak (legfeljebb 350 karakter terjedelmű szöveg). |
| --- | --- |

—

BREAKS (kódolatlan): Ez az attribútum az adatgyűjtés, adatszolgáltatási lefedettség és az adatsorok összeállítása során adódó töréseket és fontosabb időbeli változásokat ismerteti. Törés esetén célszerű jelezni, hogy a régi és az új adatok milyen mértékben tekinthetők összehasonlíthatónak (legfeljebb 350 karakter terjedelmű szöveg).

3.3.   Attribútumok megfigyelési szinten (9)

Kötelező:

| — | OBS_STATUS (kódlista: CL_OBS_STATUS): Az NKB-k minden jelzett megfigyeléshez megfigyelési státus adatot jelentenek. Ez az attribútum kötelező, és minden egyedi megfigyelés esetén az adatokkal együtt szolgáltatni kell. Ha az NKB-k felülvizsgálják ennek az attribútumnak az értékét, mind a megfigyelési értéket (akkor is, ha változatlan), mind az új megfigyelési státus jelzését továbbítani kell.
  Az alábbi listában az attribútumoknak a mérlegstatisztikák céljából várható értékei (a megállapodás szerinti hierarchiának megfelelően) szerepelnek:







  »A« | = | szokásos érték (a létező megfigyelések alapértelmezése), |
| --- | --- | --- | --- |
| »M« | = | hiányzó érték, nem létező adatok (nem releváns adatok esetén) (10), |
| »L« | = | hiányzó érték, létező, de össze nem gyűjtött adatok (11), |
| »E« | = | becsült érték (12), |
| »P« | = | ideiglenes érték (ez az érték minden adattovábbításkor az utolsó hozzáférhető megfigyelésre vonatkoztatva alkalmazható, ha az ideiglenesnek tekintendő). |

—

OBS_STATUS (kódlista: CL_OBS_STATUS): Az NKB-k minden jelzett megfigyeléshez megfigyelési státus adatot jelentenek. Ez az attribútum kötelező, és minden egyedi megfigyelés esetén az adatokkal együtt szolgáltatni kell. Ha az NKB-k felülvizsgálják ennek az attribútumnak az értékét, mind a megfigyelési értéket (akkor is, ha változatlan), mind az új megfigyelési státus jelzését továbbítani kell.

Az alábbi listában az attribútumoknak a mérlegstatisztikák céljából várható értékei (a megállapodás szerinti hierarchiának megfelelően) szerepelnek:

»A«

=

szokásos érték (a létező megfigyelések alapértelmezése),

»M«

=

hiányzó érték, nem létező adatok (nem releváns adatok esetén) (10),

»L«

=

hiányzó érték, létező, de össze nem gyűjtött adatok (11),

»E«

=

becsült érték (12),

»P«

=

ideiglenes érték (ez az érték minden adattovábbításkor az utolsó hozzáférhető megfigyelésre vonatkoztatva alkalmazható, ha az ideiglenesnek tekintendő).

A számértékeket szokásos körülmények esetén »A« (szokásos érték) megfigyelési státussal kell jelenteni. Más esetben a fenti felsorolásból »A«-tól eltérő értéket kell kiválasztani (13).

Ha egy megfigyelést két jellemző is minősít, akkor a lényegesebbet kell jelenteni.

Ha például egy megfigyelés mind becslés eredménye, mind ideiglenes érték, akkor a fenti hierarchia szerint a becslés tulajdonság élvez prioritást, és az »E« jelzés alkalmazandó.

Feltételes:

| — | OBS_CONF (kódlista: CL_OBS_CONF): Amennyiben egy NKB különbséget kíván tenni egy vagy több egyedi megfigyelés bizalmassági státusa között, akkor a megfigyelés bizalmas jellege attribútumot használhatja. Ennek az attribútumnak az értéke (ha létezik) akkor módosítható, amikor az információ küldője továbbítja az adatokat. Ha az NKB nem határozza meg ezt az attribútumot, akkor feltételezni kell, hogy nincs bizalmas jelleg miatti korlátozás (OBS_CONF = F, szabad). |
| --- | --- |

—

OBS_CONF (kódlista: CL_OBS_CONF): Amennyiben egy NKB különbséget kíván tenni egy vagy több egyedi megfigyelés bizalmassági státusa között, akkor a megfigyelés bizalmas jellege attribútumot használhatja. Ennek az attribútumnak az értéke (ha létezik) akkor módosítható, amikor az információ küldője továbbítja az adatokat. Ha az NKB nem határozza meg ezt az attribútumot, akkor feltételezni kell, hogy nincs bizalmas jelleg miatti korlátozás (OBS_CONF = F, szabad).

| — | OBS_PRE_BREAK (kódolatlan): Ez az attribútum a törés előtti értéket tartalmazza, amely a megfigyeléshez hasonlóan számmező. Általában akkor kell jelezni, amikor a törés bekövetkezik. A mérlegstatisztikai kulcscsalád céljából erre az attribútumra nincs szükség, mert az információ az átsorolási adatsorokból már rendelkezésre áll. Ez az attribútum csak azért került fel az attribútumok listájára, mert beletartozik az összes kulcscsalád attribútumainak közös halmazába. |
| --- | --- |

—

OBS_PRE_BREAK (kódolatlan): Ez az attribútum a törés előtti értéket tartalmazza, amely a megfigyeléshez hasonlóan számmező. Általában akkor kell jelezni, amikor a törés bekövetkezik. A mérlegstatisztikai kulcscsalád céljából erre az attribútumra nincs szükség, mert az információ az átsorolási adatsorokból már rendelkezésre áll. Ez az attribútum csak azért került fel az attribútumok listájára, mert beletartozik az összes kulcscsalád attribútumainak közös halmazába.

| — | OBS_COM (kódolatlan): A megfigyelési megjegyzés attribútum megfigyelésszintű szöveges megjegyzések készítésére használható (pl. egy egyedi megfigyeléshez adatok hiányában készített becslés ismertetése, egy esetleges szokatlan megfigyelés okának magyarázata vagy a szolgáltatott idősorok változásának részletezése). Ezt az attribútumot az adatszolgáltató NKB bármikor küldheti vagy módosíthatja (legfeljebb 350 karakter terjedelmű szöveg). |
| --- | --- |

—

OBS_COM (kódolatlan): A megfigyelési megjegyzés attribútum megfigyelésszintű szöveges megjegyzések készítésére használható (pl. egy egyedi megfigyeléshez adatok hiányában készített becslés ismertetése, egy esetleges szokatlan megfigyelés okának magyarázata vagy a szolgáltatott idősorok változásának részletezése). Ezt az attribútumot az adatszolgáltató NKB bármikor küldheti vagy módosíthatja (legfeljebb 350 karakter terjedelmű szöveg).

4.   Hiányzó értékek és ideiglenes értékek

Hiányzó értékeket (»–«) akkor kell szolgáltatni, amikor nincs lehetőség számszerű értékek jelentésére (pl. ünnepnapok, nem létező adatok vagy össze nem gyűjtött adatok esetében). Különbséget lehet tenni továbbá az értékek hiányának olyan esetei között, amikor az adott jelenségről nem gyűjtenek statisztikai adatokat, illetve amikor a jelenség nem létezik.

| — | Amikor a helyi statisztikai feltételek következtében egy idősor adatait akár adott időpontokban, akár az idősor teljes hosszában nem gyűjtik össze (az alapjául szolgáló gazdasági jelenség létezik, de statisztikailag nem kísérik figyelemmel), hiányzó értéket (»–«) kell jelenteni, a megfigyelési státus pedig minden időszakban »L«. |
| --- | --- |

—

Amikor a helyi statisztikai feltételek következtében egy idősor adatait akár adott időpontokban, akár az idősor teljes hosszában nem gyűjtik össze (az alapjául szolgáló gazdasági jelenség létezik, de statisztikailag nem kísérik figyelemmel), hiányzó értéket (»–«) kell jelenteni, a megfigyelési státus pedig minden időszakban »L«.

| — | Amikor a helyi piaci gyakorlat vagy a jogi/gazdasági keret következtében egy idősor (vagy annak egy része) nem alkalmazható (az alapjául szolgáló gazdasági jelenség nem létezik), hiányzó értéket (»–«) kell jelenteni, a megfigyelési státus pedig minden időszakban »M«. |
| --- | --- |

—

Amikor a helyi piaci gyakorlat vagy a jogi/gazdasági keret következtében egy idősor (vagy annak egy része) nem alkalmazható (az alapjául szolgáló gazdasági jelenség nem létezik), hiányzó értéket (»–«) kell jelenteni, a megfigyelési státus pedig minden időszakban »M«.

A hiányzó megfigyelést soha nem szabad »nullaként« jelenteni, ugyanis a nulla szokásos számérték, amely nullaösszegű adott tranzakciót jelöl.

Ha az NKB-k nem tudják megállapítani az érték hiányának pontos okát, vagy ha nem tudják alkalmazni a CL_OBS_STATUS kódlistában szereplő összes értéket (tehát ezen attribútum értékét nem választhatják az »L« és »M« közül), akkor az »M« értéket kell választani (14).

Ideiglenes értékek minden adatszolgáltatáskor közölhetők, de csak a legutolsó rendelkezésre álló megfigyelésre vonatkoztatva (megfigyelési státus = »P«). Ezek a megfigyelések később végleges értéket kaphatnak (megfigyelési státus = »A«). Ekkor az új felülvizsgált értékek felülírják a korábbi ideiglenes megfigyelést, az EKB adatbázisában pedig nem marad nyoma a revíziónak.

5.   Statisztikai követelmények

Az EKB/2001/13 rendelet értelmében az MPI-szektor konszolidált mérlegének rendszeres elkészítése céljából az NKB-k az EMPI- és az NKB-szektor mérlegére vonatkozó havi statisztikai adatokat elkülönítetten megállapítva jelentik az EKB-nak. Ezek a követelmények a hó végi állományokra és a havi tranzakciók miatti kiigazító adatokra vonatkoznak. Az EMPI-k és az NKB mérlegének egyes sorait negyedéves gyakorisággal, állományadatokként részletesebben is jelenteni kell.

Ez az iránymutatás továbbá az adatokra vonatkozó, az euro-övezet monetáris aggregátumainak rendszeres elkészítése céljából szükséges kiegészítő követelményeket is ismertet.

Az EKB az EKB/2001/13 rendeletben megállapított követelményekkel, valamint ezen iránymutatással összhangban szolgáltatandó mérlegidősorokat tartalmazó táblázatokat alkalmaz és oszt szét az NKB-knak. Az NKB-k a következő adatsorokat jelentik az EKB-nak.

5.1.   Állományadatok

| a) | 1. táblázat – Az EMPI-kre és az NKB-k/EKB-ra vonatkozó havi adatsorok
  Az EKB/2001/13 rendelet I. mellékletének 2. részében szereplő 1. táblázatnak megfelelően az MPI-szektor mérlegére vonatkozó havi idősorokat kell az EKB-nak jelenteni, külön-külön az NKB-k/EKB és az EMPI-k mérlegadatai alapján. |
| --- | --- |

a)

1. táblázat – Az EMPI-kre és az NKB-k/EKB-ra vonatkozó havi adatsorok

Az EKB/2001/13 rendelet I. mellékletének 2. részében szereplő 1. táblázatnak megfelelően az MPI-szektor mérlegére vonatkozó havi idősorokat kell az EKB-nak jelenteni, külön-külön az NKB-k/EKB és az EMPI-k mérlegadatai alapján.

| b) | 2., 3. és 4. táblázat – Az EMPI-kre és az NKB-k/EKB-ra vonatkozó negyedéves adatsorok
  Az EKB/2001/13 rendelet 2., 3. és 4. táblázata az EKB-nak negyedéves rendszerességgel jelentendő adatsorokat mutat be, amelyek az EMPI- és az NKB/EKB-szektor havi mérlegének egyes sorai tekintetében részletesebb bontást jelentenek. A 2. táblázat különösen a betétek, hitelek, nem részvény értékpapírok és a részvények és egyéb részesedések szektor szerinti bontását írja elő, amelyet az 1. táblázat nem tartalmaz. A 3. táblázat az összes betét, hitel, nem részvény értékpapír, pénzpiaci alapok befektetési jegyei, és részvények és egyéb részesedések EU-tagállamok szerinti bontását foglalja magába. Befejezésül a 4. táblázat az összes betét, hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok, hitelek és nem részvény értékpapírok részletezését adja meg az egyéb EU-tagállamok és néhány, az Unióban tagsággal nem rendelkező ország devizája szerinti bontásban. |
| --- | --- |

b)

2., 3. és 4. táblázat – Az EMPI-kre és az NKB-k/EKB-ra vonatkozó negyedéves adatsorok

Az EKB/2001/13 rendelet 2., 3. és 4. táblázata az EKB-nak negyedéves rendszerességgel jelentendő adatsorokat mutat be, amelyek az EMPI- és az NKB/EKB-szektor havi mérlegének egyes sorai tekintetében részletesebb bontást jelentenek. A 2. táblázat különösen a betétek, hitelek, nem részvény értékpapírok és a részvények és egyéb részesedések szektor szerinti bontását írja elő, amelyet az 1. táblázat nem tartalmaz. A 3. táblázat az összes betét, hitel, nem részvény értékpapír, pénzpiaci alapok befektetési jegyei, és részvények és egyéb részesedések EU-tagállamok szerinti bontását foglalja magába. Befejezésül a 4. táblázat az összes betét, hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok, hitelek és nem részvény értékpapírok részletezését adja meg az egyéb EU-tagállamok és néhány, az Unióban tagsággal nem rendelkező ország devizája szerinti bontásban.

| c) | A központi kormányzatnál elhelyezett betétek (azok közeli helyettesítői) valamint készpénz- és értékpapír-állomány – havi adatsorok
  Az euro-övezet monetáris aggregátumainak levezetése céljából az NKB-k a VII. mellékletben foglaltak szerint havonta kiegészítő statisztikai információt nyújtanak az EKB-nak a központi kormányzat monetáris forrásairól és készpénz- és értékpapír-állományáról. Ha a jelenség nem létezik, vagy jelentéktelen, a de minimis szabály értelmében nem kell adatot szolgáltatni. Az NKB-k ez esetben előzetesen értesítik az EKB-t, és az első adatközlést megelőzően megküldik a rendszeresen jelentendő adatsorok listáját. |
| --- | --- |

c)

A központi kormányzatnál elhelyezett betétek (azok közeli helyettesítői) valamint készpénz- és értékpapír-állomány – havi adatsorok

Az euro-övezet monetáris aggregátumainak levezetése céljából az NKB-k a VII. mellékletben foglaltak szerint havonta kiegészítő statisztikai információt nyújtanak az EKB-nak a központi kormányzat monetáris forrásairól és készpénz- és értékpapír-állományáról. Ha a jelenség nem létezik, vagy jelentéktelen, a de minimis szabály értelmében nem kell adatot szolgáltatni. Az NKB-k ez esetben előzetesen értesítik az EKB-t, és az első adatközlést megelőzően megküldik a rendszeresen jelentendő adatsorok listáját.

| d) | Tájékoztató adatok – EMPI-k és NKB-k/EKB
  A IX. melléklet megállapít néhány, az EMPI- és az NKB/EKB-szektorra vonatkozó havi idősort, amely szükséges ahhoz, hogy az MPI-k legfonosabb mérlegtételeinek további részletezését figyelemmel lehessen kísérni. E sorokat tájékoztató adatokként kell jelenteni az EKB-nak, és fontosságuk szerint két csoportba kell azokat sorolni: »elsőbbséget élvező« tájékoztató adatok és »kisebb jelentőségű« tájékoztató adatok. Ha a jelenség nem létezik, vagy az adatok nem állnak rendelkezésre, akkor nem kell adatot szolgáltatni. Az NKB-k ez esetben előzetesen értesítik az EKB-t, és az első adatközlést megelőzően megküldik a rendszeresen jelentendő adatsorok listáját. |
| --- | --- |

d)

Tájékoztató adatok – EMPI-k és NKB-k/EKB

A IX. melléklet megállapít néhány, az EMPI- és az NKB/EKB-szektorra vonatkozó havi idősort, amely szükséges ahhoz, hogy az MPI-k legfonosabb mérlegtételeinek további részletezését figyelemmel lehessen kísérni. E sorokat tájékoztató adatokként kell jelenteni az EKB-nak, és fontosságuk szerint két csoportba kell azokat sorolni: »elsőbbséget élvező« tájékoztató adatok és »kisebb jelentőségű« tájékoztató adatok. Ha a jelenség nem létezik, vagy az adatok nem állnak rendelkezésre, akkor nem kell adatot szolgáltatni. Az NKB-k ez esetben előzetesen értesítik az EKB-t, és az első adatközlést megelőzően megküldik a rendszeresen jelentendő adatsorok listáját.

| e) | Tájékoztató adatok az MPI-kamatlábak súlyozásának levezetésére – EMPI-k havi adatsorai
  Az MPI-kamatlábakról (a továbbiakban »MPIR«) szóló statisztika (15) rendszeres elkészítése céljából súlyozási információra van szükség az országos MPIR-ek euro-övezeti szintű MPIR-statisztikává történő összevonásához. Ennek érdekében a IX. melléklet megfelelő tájékoztató adatokat állapít meg azon NKB-k számára, amelyeknek módjukban áll az előírt részletezés biztosítása. A 2003. januári referencia-időszaktól kezdődően ezen (állomány-) adatsorokat az EKB/2001/13 rendelet 1. táblázatában foglalt megfelelő összevont adatsorokkal megegyező határidőkkel kell szolgáltatni. |
| --- | --- |

e)

Tájékoztató adatok az MPI-kamatlábak súlyozásának levezetésére – EMPI-k havi adatsorai

Az MPI-kamatlábakról (a továbbiakban »MPIR«) szóló statisztika (15) rendszeres elkészítése céljából súlyozási információra van szükség az országos MPIR-ek euro-övezeti szintű MPIR-statisztikává történő összevonásához. Ennek érdekében a IX. melléklet megfelelő tájékoztató adatokat állapít meg azon NKB-k számára, amelyeknek módjukban áll az előírt részletezés biztosítása. A 2003. januári referencia-időszaktól kezdődően ezen (állomány-) adatsorokat az EKB/2001/13 rendelet 1. táblázatában foglalt megfelelő összevont adatsorokkal megegyező határidőkkel kell szolgáltatni.

5.2.   Kiigazító adatok

Az EKB/2001/13 rendelet értelmében a tranzakciós statisztikák levezetéséhez kiegészítő statisztikai információra van szükség, és az NKB-k különösen a hitelek leírására és az értékpapírok árának átértékelődésére vonatkozó adatokat szolgáltatják havi gyakorisággal az EKB-nak. Ez az iránymutatás továbbá az NKB-k által az EKB-nak jelentendő havi és negyedéves átsorolások miatti kiigazításokra, és átértékelődések miatti kiigazításokra vonatkozó kiegészítő adatokkal kapcsolatos követelményeket is megállapít.

| a) | Az EMPI-k és az NKB-k/EKB havi adatsorai
  Az EKB/2001/13 rendelet 1. mellékletének 2. részében szereplő 1A. táblázatban foglaltak értelmében az MPI-szektor mérlegére vonatkozó havi átértékelődés miatti kiigazító adatsorokat kell szolgáltatni az EKB számára, külön-külön az NKB-k/EKB és az EMPI-k mérlegadatai tekintetében. Különösen az 1A. táblázatban »minimumként« megjelölt adatsorokat kell havonta is ellenőrzés céljából jelenteni az EKB-nak a megfelelően részletezett adatsorok rendszeres szolgáltatásán túlmenően.
  Továbbá az EKB/2001/13 rendelet 1. táblázatában foglalt minden idősor tekintetében a X. melléklettel összhangban átsorolás miatti kiigazító adatsorokat is jelenteni kell havi gyakorisággal.
  Az NKB-k által szolgáltatott állományadatok alapján az EKB kiszámítja az MPI-k mérlegtételeiben szereplő pénzügyi tranzakciókkal kapcsolatos »árfolyamváltozás miatti kiigazításokat« és tranzakciós adatsorokat (16). |
| --- | --- |

a)

Az EMPI-k és az NKB-k/EKB havi adatsorai

Az EKB/2001/13 rendelet 1. mellékletének 2. részében szereplő 1A. táblázatban foglaltak értelmében az MPI-szektor mérlegére vonatkozó havi átértékelődés miatti kiigazító adatsorokat kell szolgáltatni az EKB számára, külön-külön az NKB-k/EKB és az EMPI-k mérlegadatai tekintetében. Különösen az 1A. táblázatban »minimumként« megjelölt adatsorokat kell havonta is ellenőrzés céljából jelenteni az EKB-nak a megfelelően részletezett adatsorok rendszeres szolgáltatásán túlmenően.

Továbbá az EKB/2001/13 rendelet 1. táblázatában foglalt minden idősor tekintetében a X. melléklettel összhangban átsorolás miatti kiigazító adatsorokat is jelenteni kell havi gyakorisággal.

Az NKB-k által szolgáltatott állományadatok alapján az EKB kiszámítja az MPI-k mérlegtételeiben szereplő pénzügyi tranzakciókkal kapcsolatos »árfolyamváltozás miatti kiigazításokat« és tranzakciós adatsorokat (16).

| b) | Az EMPI-k és az NKB-k/EKB negyedéves adatsorai
  Az ebben az iránymutatásban foglalt követelmények alapján, valamint az EKB/2001/13 rendeletben bevezetett, a negyedéves állományadatokra vonatkozó előírások változásait követően negyedéves kiigazító adatsorok kerültek meghatározásra. Ezért az említett rendelet 2. táblázatában szereplő negyedéves adatsorok tekintetében a X. mellékletben ismertetett módon kiigazító adatokat kell szolgáltatni. |
| --- | --- |

b)

Az EMPI-k és az NKB-k/EKB negyedéves adatsorai

Az ebben az iránymutatásban foglalt követelmények alapján, valamint az EKB/2001/13 rendeletben bevezetett, a negyedéves állományadatokra vonatkozó előírások változásait követően negyedéves kiigazító adatsorok kerültek meghatározásra. Ezért az említett rendelet 2. táblázatában szereplő negyedéves adatsorok tekintetében a X. mellékletben ismertetett módon kiigazító adatokat kell szolgáltatni.

| c) | A központi kormányzatnál elhelyezett betétek, forrásai, készpénz- és értékpapír-állománya – havi adatsorok
  A tranzakciós statisztikák összeállítása céljából a központi kormányzat monetáris forrásaira és készpénz- és értékpapír-állományára vonatkozó kiigazító adatokat is kell szolgáltatni az MPI-mérlegstatisztikák számára megállapított követelményeknek megfelelően, a X. mellékletben ismertetett módon. Bár a nem tranzakció jellegű változások előfordulása valószínűtlen, minden olyan alkalommal kell kiigazító adatokat szolgáltatni, amikor a megfelelő állomány-adatsorok fennállnak, és az EKB-nak továbbított szokásos adatok tartalmazzák azokat. |
| --- | --- |

c)

A központi kormányzatnál elhelyezett betétek, forrásai, készpénz- és értékpapír-állománya – havi adatsorok

A tranzakciós statisztikák összeállítása céljából a központi kormányzat monetáris forrásaira és készpénz- és értékpapír-állományára vonatkozó kiigazító adatokat is kell szolgáltatni az MPI-mérlegstatisztikák számára megállapított követelményeknek megfelelően, a X. mellékletben ismertetett módon. Bár a nem tranzakció jellegű változások előfordulása valószínűtlen, minden olyan alkalommal kell kiigazító adatokat szolgáltatni, amikor a megfelelő állomány-adatsorok fennállnak, és az EKB-nak továbbított szokásos adatok tartalmazzák azokat.

| d) | Tájékoztató adatok – az EMPI-k és az NKB-k/EKB havi és negyedéves adatsorai
  Az NKB-k/EKB tájékoztató adatokra vonatkozó havi és negyedéves kiigazító adatsorokat küldenek az EKB-nak az »elsőbbséget élvező« tájékoztató adatnak minősülő EMPI és NKB/EKB állomány-adatsorok tekintetében. Ezeket részletesen a X. melléklet ismerteti. Kiigazító adatokat mindig kell szolgáltatni, amikor a megfelelő állományadatsorok fennállnak és/vagy hozzáférhetők, és az EKB-nak továbbított szokásos adatok tartalmazzák azokat. |
| --- | --- |

d)

Tájékoztató adatok – az EMPI-k és az NKB-k/EKB havi és negyedéves adatsorai

Az NKB-k/EKB tájékoztató adatokra vonatkozó havi és negyedéves kiigazító adatsorokat küldenek az EKB-nak az »elsőbbséget élvező« tájékoztató adatnak minősülő EMPI és NKB/EKB állomány-adatsorok tekintetében. Ezeket részletesen a X. melléklet ismerteti. Kiigazító adatokat mindig kell szolgáltatni, amikor a megfelelő állományadatsorok fennállnak és/vagy hozzáférhetők, és az EKB-nak továbbított szokásos adatok tartalmazzák azokat.

6.   Adatszolgáltatás

Az alapjául szolgáló jelenség valóságos létezésétől függetlenül minden statisztikai jelentésnek tartalmaznia kell az EKB/2001/13 rendelet vonatkozó táblázataiban vagy az ezen iránymutatásban megállapított adatmennyiséget, tájékoztató adatok adatsorai kivételével. Ez azt jelenti, hogy az idősorokat akkor is jelenteni kell (minden adattovábbításkor), ha a mögöttük lévő jelenség nem létezik, és ilyenkor a 4. szakaszban foglaltak szerint az értékek hiányzó adatot (»–«) jelölnek. Például az EMPI-kre vonatkozó adatszolgáltatáskor a »Forgalomban levő készpénzt« számértékkel, illetve »–« jellel kell jelenteni. Az egyetlen kivétel, amikor egy teljes szektor nem létezik, ez esetben a szektorról nem kell adatot szolgáltatni (pl. a központi kormányzat adatsorai).

6.1.   Határidők

Az NKB-k a tárgyhónap végét követő tizenötödik munkanapi zárásig jelentést küldenek az EKB-nak külön-külön az EMPI- és az NKB-k/EKB-szektorra vonatkozó, mérleg szerinti havi állomány- és kiigazító adatokról. A negyedéves statisztikákat a tárgyhónap végét követő huszonnyolcadik munkanapon zárásig küldik meg az NKB-k az EKB-nak.

6.2.   Különleges adatszolgáltatási kérdések

Áttérés a negyedéves adatszolgáltatásról a havi adatszolgáltatásra

Az EKB/2001/13 rendelet által bevezetett egyik változtatás néhány olyan mérlegstatisztikai adatsor havi jelentését írja elő, amelyet korábban az EKB/1998/16 rendelet alapján negyedévenként kellett jelenteni. A határidők változásával érintett adatsorok vonatkozásában a 4. táblázatban néhány kiegészítő utasítás található.

A 2003. januárt megelőző időszakokra vonatkozó visszamenőleges adatokat és revíziókat mindig havi adatsorként kell továbbítani. A negyedéves adatsorozatokat érintő revíziókat havi adatsorként kell továbbítani, hivatkozással azon negyedév utolsó hónapjára, amelyre a módosítás vonatkozik, a havi adatsorkulcsok használatával. A 2003 januárt megelőző visszamenőleges adatokat – amennyiben rendelkezésre állnak – önkéntes alapon jelentik, és azokat megfelelően jelölik a megfigyelési státusz és a megfigyelési megjegyzés attribútumok használatával (17). A becslés eredményeként kapott visszamenőleges adatokat becslésként lehet továbbítani, megfelelő megjelöléssel. Ez esetben a becslési módszer leírását is meg kell adni az első adattovábbításkor.

4. TÁBLÁZAT

Mérlegtételek – megváltozott határidők: végrehajtás az állományadatok tekintetében

| Új havi adatsorok | Határidő | Érvényesség | Adatszolgáltatás (18) |
| --- | --- | --- | --- |
| -ig | -tól |
| Korábban negyedévenként jelentett | Q (negyedéves) | 2002. decemberi adatok | | Revíziók: adatszolgáltatás a havi adatsor-kulcsok alkalmazásával a tárgynegyedév utolsó hónapjára vonatkoztatva |
| M (havi) | | 2003. januári adatoktól | Visszamenőleges adatok: havi adatok szolgáltatása a hozzáférhetőség függvényében |

Új havi adatsorok

Határidő

Érvényesség

Adatszolgáltatás (18)

-ig

-tól

Korábban negyedévenként jelentett

Q (negyedéves)

2002. decemberi adatok

Revíziók: adatszolgáltatás a havi adatsor-kulcsok alkalmazásával a tárgynegyedév utolsó hónapjára vonatkoztatva

M (havi)

2003. januári adatoktól

Visszamenőleges adatok: havi adatok szolgáltatása a hozzáférhetőség függvényében

6.3.   Ellenőrzési szabályok

Az EKB-nak az EKB/2001/13 rendelet IV. mellékletében ismertetett minimális statisztikai adatszolgáltatási előírásokkal összhangban két általános ellenőrzési terület létezik.

Az első a lineáris kapcsolatokat foglalja magába, amelyek értelmében a matematikai végeredménynek minden adatközléskor helyesnek kell lennie. Ennek megfelelően a mérlegtételek közötti minden lineáris követelménynek teljesülnie kell (a mérlegnek egyensúlyban kell lennie, a részösszegeknek ki kell adniuk a főösszeget, és nem haladhatják meg a teljes adatsor értékét). Ha az adatok egy vagy több egyenletnek nem felelnek meg, az NKB-knak ellenőrizniük és módosítaniuk kell az adatokat. Az EKB a lineáris ellenőrzésekhez alkalmazott egyenleteket tartalmazó táblázatokat alkalmaz és oszt szét az NKB-knak.

A második terület a minőségi ellenőrzésekre összpontosul, amelyek eredményei az NKB-k által elvégzendő vizsgálatokat tehetnek szükségessé. Különösen az adott időpontokban megállapított értékek abszolút és százalékos (19) változásai jelezhetnek minden mérlegtétel esetében az idősorokba nem illeszkedő értékeket vagy töréseket, ugyanis az EKB ezeket rendszeresen figyelemmel kíséri. Az EKB a jelentett nulla értékeket, negatív értékeket és hiányzó értékeket is rendszeresen figyelemmel kíséri. Az EKB a minőségi ellenőrzések megállapításaira vonatkozó írásbeli magyarázatot kérhet az NKB-któl.

A kétfajta ellenőrzést az EKB a rendszeres adatfogadási eljárás részeként végzi.

7.   Revíziós politika

Szükség lehet arra, hogy az NKB-k felülvizsgálják az előző referenciahónapra vonatkozó adatokat (közönséges revízió). Sor kerülhet továbbá pl. hibából, átsorolásból, továbbfejlesztett adatszolgáltatási eljárásokból stb. eredő revízióra, illetve az előző referenciahónapot megelőző adatokra vonatkozó revízióra (rendkívüli revízió) (20).

Az Útmutató a monetáris és bankstatisztikák összeállításához
   (21) megállapítja a revíziós politika által követendő elveket. Különösen az alábbi elveket kell betartani:

| a) | az NKB-knak nem szabad rendszeresen felülvizsgálniuk az előző referenciahónapot megelőző időszakra vonatkozó adatokat. Amennyiben mégis sor kerülne ilyen revízióra, az rendkívüli revíziónak tekintendő, és ahhoz az EKB magyarázó megjegyzéseket kér; |
| --- | --- |

a)

az NKB-knak nem szabad rendszeresen felülvizsgálniuk az előző referenciahónapot megelőző időszakra vonatkozó adatokat. Amennyiben mégis sor kerülne ilyen revízióra, az rendkívüli revíziónak tekintendő, és ahhoz az EKB magyarázó megjegyzéseket kér;

| b) | a nem összegzésből vagy kisebb szokásos revízióból eredő jelentős revíziók mellé általában magyarázó megjegyzéseket kell csatolni az EKB számára; |
| --- | --- |

b)

a nem összegzésből vagy kisebb szokásos revízióból eredő jelentős revíziók mellé általában magyarázó megjegyzéseket kell csatolni az EKB számára;

| c) | a felülvizsgált adatok továbbításakor az NKB-knak figyelembe kell venniük a rendszeres adatszolgáltatás céljából megállapított határidőket annak érdekében, hogy elkerüljék a szokásos jelentési időszakkal való ütközést. A rendkívüli revíziókat csak a szokásos jelentési időszakon kívül szabad továbbítani; |
| --- | --- |

c)

a felülvizsgált adatok továbbításakor az NKB-knak figyelembe kell venniük a rendszeres adatszolgáltatás céljából megállapított határidőket annak érdekében, hogy elkerüljék a szokásos jelentési időszakkal való ütközést. A rendkívüli revíziókat csak a szokásos jelentési időszakon kívül szabad továbbítani;

| d) | az EKB általában csak akkor veszi figyelembe a rendkívüli revíziókat, ha megfelelő magyarázó megjegyzéseket kap azokhoz. |
| --- | --- |

d)

az EKB általában csak akkor veszi figyelembe a rendkívüli revíziókat, ha megfelelő magyarázó megjegyzéseket kap azokhoz.

A fentieken túlmenően a monetáris statisztika minősége és stabilitása közötti helyes egyensúly megteremtése, valamint a havi és negyedéves jelentések közötti összhang javítása céljából célszerű a havi adatokra vonatkozó rendkívüli revíziókat a negyedéves jelentések benyújtásával egyidejűleg megküldeni.

Meg kell jegyezni, hogy ha a rendkívüli és közönséges revíziókat és frissítéseket egy adatfájl tartalmazza, akkor minden adat feldolgozására egyidejűleg kerül sor. Ezzel szemben, ha a rendkívüli revíziókat a jelentési időszakon belül, a frissítések és közönséges revíziók továbbítását követően, elkülönítve jelentik, az EKB dönthet úgy, hogy az időszak végéig elhalasztja ezen adatok feldolgozását és mentését. Valójában, bár az EKB technikailag képes a (rendkívüli/közönséges revíziókat és/vagy frissítéseket tartalmazó) adatfájlok azonnali feldolgozására közvetlenül azok kézhezvétele után, a jelentési időszakban beérkező rendkívüli revíziók akadályozhatják a rendszeres adatok feldolgozását, és ezáltal késleltethetik az euro-övezeti aggregátumok elkészítésének teljes folyamatát. Ha azonban a beérkező rendkívüli revíziók javíthatják az euro-övezeti szintű adatok felhasználását, vagy jelentős hibákat helyesbítenek, akkor a revíziók a jelentési időszak folyamán is elfogadhatók.

8.   Az adatok visszaküldése az NKB-nak

Az EKB elkészíti és szétosztja az EKB-k számára a statisztikai sorokat leíró táblázatokat, amelyeket megküld az NKB-knak.”

---

(1)  Az EKB saját mérlegstatisztikája is beletartozik a konszolidálási műveletbe.

1

(2)  Az EKB Belső Pénzügyi Főigazgatósága is szolgáltat a saját mérlegre vonatkozó adatokat az EKB Általános Statisztikai Főigazgatóságának ezeknek az utasításoknak a betartásával.

2

(3)  A tényleges dimenzióértékek összekapcsolásából adódnak az idősorok nevei (kulcsok).

3

(4)  Az árfolyam-kiigazítási adatsorokat csak az EKB szolgáltatja.

4

(5)  Az attribútumok olyan statisztikai fogalmak, amelyek kiegészítő kódolt (pl. az egység) vagy kódolatlan (pl. az összeállítási módszer) információt nyújtanak a továbbított adatokhoz. »Kötelező« attribútumok azok, amelyeknek értéket kell felvenniük, ellenkező esetben a jellemzett megfigyelések nem tekinthetők jelentősnek. A »feltételes« attribútumok csak akkor kapnak értéket, ha azok az adatszolgáltató intézményben ismertek (pl. a belföldi adatsorok azonosítói), illetve, ha értelmezhetők (pl. törések), és felvehetnek üres értéket is. Az attribútumértékeket csak akkor kell továbbítani, ha első alkalommal határozzák meg azokat, vagy ha változnak. Csak a megfigyelési státus van jelen minden adatcserében, minden megfigyeléshez kapcsolódóan.

5

megfigyelési státus

(6)  A változásokat faxon/e-mailen kell jelenteni az EKB Statisztikai Információs Rendszerek Osztályának, valamint az EKB felelős üzleti részlegének.

6

(7)  Az EKB az EKB Általános Statisztikai Főigazgatóságát jelenti.

7

(8)  Az EKB javasolja, hogy az átláthatóbb tájékoztatás érdekében az NKB-k ezeket az értékeket is jelentsék.

8

(9)  Ha egy NKB felül kíván vizsgálni egy attribútumot, egyidejűleg a vonatkozó megfigyelést (megfigyeléseket) is ismételten jelentenie kell. Ha ekkor bármelyik megfigyelési attribútum felülvizsgálásra kerül, és az NKB nem szolgáltatja a kapcsolódó attribútumértéket, a meglévő érték helyébe az alapértelmezés szerinti érték lép.

9

(10)  Az »M« megfigyelési státust mindig megfigyelési értékkel (»–«) együtt kell küldeni. További információ a 4. szakaszban található.

10

(11)  Az »L« megfigyelési státust mindig megfigyelési értékkel (»–«) együtt kell küldeni. További információ a 4. szakaszban található.

11

(12)  Az »E« megfigyelési státust kell alkalmazni minden olyan megfigyelés vagy időszak esetében, amikor az adatok becslésből adódtak, és ezért nem tekinthetők szokásos értéknek.

12

(13)  Ha (egy attribútumra vagy egy megfigyelés értékére vonatkozó) revízió jelentésekor az NKB a megfigyelési státust nem továbbítja a megfigyelés értékével együtt, feltételezni kell, hogy az »A« érték érvényes a létező megfigyelésekre és az »M« érték a hiányzó megfigyelésekre.

13

(14)  Ha egy NKB technikai okokból nem tudja az »L« kódértéket alkalmazni, akkor az érintett adatsorok listáját írásban kell benyújtania az EKB-nak.

14

(15)  Az EKB/2001/18 rendeletnek megfelelően.

15

(16)  Az EKB mérlege esetében az árfolyam-kiigazítási adatsorokat az EKB Belső Pénzügyi Főigazgatósága szolgáltatja a X. mellékletnek megfelelően.

16

(17)  A becslésből származó értékeket a megfigyelési státus (OBS_STATUS) attribútum »E« értékével megjelölve, és a becslési eljárást részletesen ismertető megfigyelési megjegyzéssel (OBS_COM) ellátva kell küldeni.

17

(18)  Revíziók: a korábban negyedévenként jelentett, 2003. január előtti adatok revíziója. Visszamenőleges adatok: a 2003. január előtti időszakra vonatkozó havi adatok, amelyekre az EKB/2001/13 rendelet nem tartalmaz különös előírást.

18

Revíziók

Visszamenőleges adatok

(19)  Nem alkalmazható a nulla értéket tartalmazó sorokra. Ilyenkor a különbséget kell figyelembe venni.

19

(20)  Meghatározása szerint a jelenlegi beszámolási hónapot megelőző hónap előtti időszakra vonatkozó értékekre alkalmazott revízió.

20

(21)  Európai Monetáris Intézet, Útmutató a monetáris és bankstatisztikák összeállításához – Útmutatás az NKB-k számára az EKB-hoz benyújtandó monetáris és bankstatisztikák összeállításához, 1998. április.

21

---

V. MELLÉKLET

"XVIII. MELLÉKLET

A BIZTOSÍTÓTÁRSASÁGOK ÉS NYUGDÍJALAPOK KIVÉTELÉVEL AZ EGYÉB PÉNZÜGYI KÖZVETÍTŐKRE VONATKOZÓ STATISZTIKÁK

JELENTÉSI UTASÍTÁSOK A RÖVID TÁVÚ MEGKÖZELÍTÉST KÖVETŐ STATISZTIKÁK ÖSSZEÁLLÍTÁSÁHOZ

1.   Célkitűzés

Az egyéb pénzügyi közvetítőkről – a biztosítótársaságok és nyugdíjalapok kivételével – (a továbbiakban »EPK-k«) szóló statisztikák két szempontból szükségesek. Először, az EPK-kra vonatkozó adatok összegyűjtése elengedhetetlen abból a célból, hogy figyelemmel lehessen kísérni a monetáris pénzügyi intézményi (MPI) szektoron kívüli pénzügyi közvetítésben játszott szerepüket. Az EPK-k által végzett tevékenység hasonlít az MPI-k tevékenységére, valamint kiegészíti azt, és különösen mivel az Európai Központi Bank (EKB) statisztikájának céljából a részben vagy egészben MPI-k tulajdonában levő EPK-k mérlegadatait az MPI-k mérlege nem tartalmazza, az euróövezet statisztikai képének kiegészítéséhez szükség van az EPK-k statisztikai adatainak összegyűjtésére. Másodszor, az EKB-nak abból a célból kell figyelemmel kísérnie az EPK-kat, hogy az MPI-k jegyzéke naprakész, pontos, a lehetőségekhez mérten homogén és statisztikai célra megfelelően állandó maradjon. Az EKB/2001/13 rendelet megállapítása szerint a pénzügyi újítás befolyásolhatja a pénzügyi instrumentumok jellemzőit, és az EPK-kat arra késztetheti, hogy üzleti tevékenységüket más területre összpontosítsák.

E melléklet célja, hogy útmutatást nyújtson az EPK-k adatait tartalmazó és az EKB-nak továbbítandó adatszolgáltatási formanyomtatványok kitöltéséhez.

2.   Az euróövezet aggregátumainak összeállítása és a szolgáltatandó statisztikai adatok fajtái

2.1.   Az euróövezet aggregátumainak összeállítása

Az EPK-kra vonatkozó adatok szolgáltatásakor rövid távú megközelítést kell követni, azaz az országos szinten adott időpontban rendelkezésre álló adatokra kell támaszkodni. Ebből következik, hogy az alább ismertetett meghatározásokkal és specifikációkkal összhangban nyújtandó statisztikai információ esetleg nem mindig teljes egészében hozzáférhető. Azon esetekben, amikor a szolgáltatott adatok eltérnek az e mellékletben megállapított meghatározásoktól, a nemzeti központi bankoknak (NKB-k) erre vonatkozóan magyarázatot kell adniuk az EKB-nak (1). E megközelítéssel összhangban és az alábbiakban körvonalazott fogalmi keret alapján az NKB-k akkor szolgáltatnak tényleges adatokat, ha azok pillanatnyilag hozzáférhetők. Ha tényleges adatok nem állnak rendelkezésre vagy nem dolgozhatók fel, az egyes országoknak becsléseket kell nyújtani. Kisegítő megoldásként egyes részletezések tekintetében az EKB eseti alapon adhat becsléseket/feltételezéseket, ha nemzeti szintű becslések sem biztosíthatók.

Tekintettel arra, hogy a nemzeti szintű becslések elkészítése további terheket róna az NKB-kra, az erőfeszítéseket korlátozott számú, alapvető fontosságú statisztikai adat meghatározására kell összpontosítani. A rövid távú megközelítés célja valójában egy egyedi EPK-alkategória, a befektetési alapok kiemelése (lásd a 3.2.a. szakaszt). Nincs szükség pótlólagos adatgyűjtésre az értékpapír-kereskedőkre, a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatokra vagy más (fennmaradó) EPK-kra vonatkozó adatok szolgáltatása érdekében, ha országos szinten e tényleges adatokat nem gyűjtik össze.

2.2.   A szolgáltatandó statisztikai adatok fajtái

Kétfajta mutatószámot kell jelenteni: a kulcsfontosságú mutatószámokat és a kiegészítő információt.

| — | A kulcsfontosságú mutatószámok az euróövezet aggregátumainak összeállításához szükségesek. Minden részt vevő tagállamnak szolgáltatnia kell e részletezett adatokat, amennyiben a tényleges adatok rendelkezésre állnak. Ha a tényleges adatok a szükséges bontásban vagy a megállapodás szerinti gyakorisággal, határidőre vagy időtartamra nem férhetők hozzá, akkor lehetőség szerint becsléseket kell nyújtani. |
| --- | --- |

—

A kulcsfontosságú mutatószámok az euróövezet aggregátumainak összeállításához szükségesek. Minden részt vevő tagállamnak szolgáltatnia kell e részletezett adatokat, amennyiben a tényleges adatok rendelkezésre állnak. Ha a tényleges adatok a szükséges bontásban vagy a megállapodás szerinti gyakorisággal, határidőre vagy időtartamra nem férhetők hozzá, akkor lehetőség szerint becsléseket kell nyújtani.

| — | A kiegészítő információt »tájékoztató adatok« formájában kell szolgáltatni. Ezen adatokat azon országoknak kell biztosítaniuk, ahol a részletezettebb adatok rendelkezésre állnak. Ez esetben olyan bontásokról van szó, amelyekre vonatkozóan a felhasználók kifejezték igényüket, de amelyek tekintetében az euróövezet aggregátumainak összeállítása kezdetben nem látszott megvalósíthatónak. |
| --- | --- |

—

A kiegészítő információt »tájékoztató adatok« formájában kell szolgáltatni. Ezen adatokat azon országoknak kell biztosítaniuk, ahol a részletezettebb adatok rendelkezésre állnak. Ez esetben olyan bontásokról van szó, amelyekre vonatkozóan a felhasználók kifejezték igényüket, de amelyek tekintetében az euróövezet aggregátumainak összeállítása kezdetben nem látszott megvalósíthatónak.

3.   Fogalmi keret

3.1.   Az adatszolgáltatók köre

A nemzeti és regionális számlák európai rendszere (a továbbiakban »ESA 95« (2)) a következőképpen határozza meg az EPK-kat (S.123): »nem monetáris pénzügyi vállalatok és »kvázivállalatok« (a biztosítótársaságok és nyugdíjalapok kivételével), amelyek elsődleges üzleti tevékenysége a pénzügyi közvetítés az MPI-k szektorán kívüli intézményi egységektől a pénzkibocsátás, illetve betétek és/vagy betétek közeli helyettesítőinek elfogadása kivételével«.

Az MPI-ktől az határolja el e vállalatokat, hogy a nem-MPI-k nem gyűjtenek forrásokat betétek és/vagy azok közeli helyettesítőinek formájában, a biztosítóktól és nyugdíjalapoktól pedig az, hogy nincsenek biztosítástechnikai tartalékok formájában meglévő forrásaik.

Az adatszolgáltatók köre a rövid távú megközelítés céljából a részt vevő tagállamokban rezidens minden típusú EPK-t magába foglalja. A »rezidens« kifejezés értelme megegyezik az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletben (3) alkalmazott meghatározás. Ezért az adatszolgáltatók köre az alábbiakból áll össze:

| — | a területen belül található intézmények, beleértve a területen kívüli anyavállalatok leányvállalatait,
  és |
| --- | --- |

—

a területen belül található intézmények, beleértve a területen kívüli anyavállalatok leányvállalatait,

és

| — | az ezen a területen kívüli központtal rendelkező intézmények fióktelepei. |
| --- | --- |

—

az ezen a területen kívüli központtal rendelkező intézmények fióktelepei.

3.2.   Az EPK-k alkategóriáinak besorolása

Az EPK-k által végzett tevékenységek sokrétűségének és az EPK-k egyes alkategóriáira vonatkozó adatok eltérő hozzáférhetőségének figyelembevételével, az EPK-k négy alkategóriája különböztethető meg, amelyek adatait elkülönítetten kell jelenteni:1) befektetési alapok [a pénzpiaci alapok (PPA-k) kivételével]; 2) értékpapír-kereskedők; 3) hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok; és 4) egyéb EPK-k. Ez a dokumentum ismerteti a megkövetelt statisztikai bontásban mutatkozó eltéréseket.

Az adatszolgáltatás alapjául szolgáló kategóriák/csoportosítások felsorolása és meghatározása az alábbi:

| a) | Befektetési alapok, a PPA-k kivételével

  A befektetési alapok olyan szervezett pénzügyi rendszerek, amelyek pénzügyi vagy nem pénzügyi eszközök megszerzése céljából összegyűjtik a befektetők tőkéjét. Az EPK-ként besorolt befektetési alapok közé tartozik minden típusú befektetési alap, az MPI-szektorba tartozók kivételével. Különböző jogi struktúrájúak (szerződéses, vállalati és befektetési alap), valamint nyílt vagy zárt végűek lehetnek. Létesülhetnek továbbá egyedi alapként vagy több kisebb alapot magukban foglaló alapként.
  A befektetési alapok tekintetében az alábbi adatokat kell szolgáltatni:
  Összes befektetési alap: Az összes befektetési alapra vonatkozó adatok az országban működő minden típusú befektetési alapot magukban foglalják. A kulcsfontosságú mutatószámokat, valamint néhány Tájékoztató adatot kell jelenteni.
  Befektetési alapok fajtánként: Az adatokat a befektetési alap fajtája szerinti bontásban kell megadni:






  — | Befektetési alapok a befektetés fajtája szerinti bontásban:

  A befektetési alapokra vonatkozó adatokat a következő befektetésfajták tekintetében elkülönítetten kell jelenteni: 1) részvényalapok; 2) kötvényalapok; 3) vegyes alapok; 4) ingatlanalapok; és 5) egyéb alapok.
  A befektetési alapok befektetésfajta szerinti besorolását alapelvként az az eszközfajta határozza meg, amelyben a befektetendő állományt elsődlegesen elhelyezték. Ha a befektetési állományt elsődlegesen részvényekbe vagy részesedésekbe fektették, akkor az alapot a »részvényalapok« kategóriába kell sorolni; ha hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba, akkor a »kötvényalapok« kategóriába; és ha ingatlanba, akkor az »ingatlanalapok« kategóriába. A mind részvényekbe, mind kötvényekbe fektető alapokat, amelyek esetében egyik instrumentum sem tekinthető kiemelkedőnek, a »vegyes alapok« kategóriába kell besorolni (4). Ha a fenti kategóriák szerinti egyetlen besorolás sem lehetséges, akkor az »egyéb alapok« kategóriát kell választani.
  Az elsődlegesen befektetési jegyekbe befektető »átfogó alapok« (»funds of funds«) besorolásához azon alap kategóriáját kell alkalmazni, amelybe elsődlegesen befektettek. Ha ez a besorolás nem lehetséges, akkor az átfogó alapok az »egyéb alapok« kategóriába kell sorolni.
  A befektetési alapok befektetésfajták szerinti besorolásának feltételeit a nyilvános tájékoztató, az alapok szabályzata, az alapító okiratok vagy más szabályzatok, jegyzési dokumentumok vagy befektetési szerződések, forgalmazási dokumentumok és más hasonló jogerővel bíró dokumentumok határozzák meg.
  A későbbiekben sor kerülhet a befektetésfajták szerint részletezett befektetési alapokra vonatkozó adatok összegyűjtésére is. |
| --- | --- | --- |

a)

Befektetési alapok, a PPA-k kivételével

A befektetési alapok olyan szervezett pénzügyi rendszerek, amelyek pénzügyi vagy nem pénzügyi eszközök megszerzése céljából összegyűjtik a befektetők tőkéjét. Az EPK-ként besorolt befektetési alapok közé tartozik minden típusú befektetési alap, az MPI-szektorba tartozók kivételével. Különböző jogi struktúrájúak (szerződéses, vállalati és befektetési alap), valamint nyílt vagy zárt végűek lehetnek. Létesülhetnek továbbá egyedi alapként vagy több kisebb alapot magukban foglaló alapként.

A befektetési alapok tekintetében az alábbi adatokat kell szolgáltatni:

Összes befektetési alap: Az összes befektetési alapra vonatkozó adatok az országban működő minden típusú befektetési alapot magukban foglalják. A kulcsfontosságú mutatószámokat, valamint néhány Tájékoztató adatot kell jelenteni.

Befektetési alapok fajtánként: Az adatokat a befektetési alap fajtája szerinti bontásban kell megadni:

—

Befektetési alapok a befektetés fajtája szerinti bontásban:

A befektetési alapokra vonatkozó adatokat a következő befektetésfajták tekintetében elkülönítetten kell jelenteni: 1) részvényalapok; 2) kötvényalapok; 3) vegyes alapok; 4) ingatlanalapok; és 5) egyéb alapok.

A befektetési alapok befektetésfajta szerinti besorolását alapelvként az az eszközfajta határozza meg, amelyben a befektetendő állományt elsődlegesen elhelyezték. Ha a befektetési állományt elsődlegesen részvényekbe vagy részesedésekbe fektették, akkor az alapot a »részvényalapok« kategóriába kell sorolni; ha hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokba, akkor a »kötvényalapok« kategóriába; és ha ingatlanba, akkor az »ingatlanalapok« kategóriába. A mind részvényekbe, mind kötvényekbe fektető alapokat, amelyek esetében egyik instrumentum sem tekinthető kiemelkedőnek, a »vegyes alapok« kategóriába kell besorolni (4). Ha a fenti kategóriák szerinti egyetlen besorolás sem lehetséges, akkor az »egyéb alapok« kategóriát kell választani.

Az elsődlegesen befektetési jegyekbe befektető »átfogó alapok« (»funds of funds«) besorolásához azon alap kategóriáját kell alkalmazni, amelybe elsődlegesen befektettek. Ha ez a besorolás nem lehetséges, akkor az átfogó alapok az »egyéb alapok« kategóriába kell sorolni.

A befektetési alapok befektetésfajták szerinti besorolásának feltételeit a nyilvános tájékoztató, az alapok szabályzata, az alapító okiratok vagy más szabályzatok, jegyzési dokumentumok vagy befektetési szerződések, forgalmazási dokumentumok és más hasonló jogerővel bíró dokumentumok határozzák meg.

A későbbiekben sor kerülhet a befektetésfajták szerint részletezett befektetési alapokra vonatkozó adatok összegyűjtésére is.

| — | Befektetési alapok a befektetők jellege szerinti bontásban:

  A befektetők jellege szerint részletezett befektetési alapokra vonatkozó adatokat az alábbiakra kell jelenteni: 1) nyilvános alapok, amelyek befektetési jegyeit a nyilvánosságnak értékesítik; és 2) zártkörű alapok, amelyek befektetési jegyeit csak befektetők egyes csoportjai vásárolhatják. Az alapok e fajtájaira vonatkozó adatokat csak tájékoztató adatokként kell jelenteni. |
| --- | --- |

—

Befektetési alapok a befektetők jellege szerinti bontásban:

A befektetők jellege szerint részletezett befektetési alapokra vonatkozó adatokat az alábbiakra kell jelenteni: 1) nyilvános alapok, amelyek befektetési jegyeit a nyilvánosságnak értékesítik; és 2) zártkörű alapok, amelyek befektetési jegyeit csak befektetők egyes csoportjai vásárolhatják. Az alapok e fajtájaira vonatkozó adatokat csak tájékoztató adatokként kell jelenteni.

| b) | Értékpapír-kereskedők

  Az EPK-ként besorolt értékpapír-kereskedők olyan pénzügyi vállalkozások, amelyek elsődleges tevékenységként az alábbi pénzügyi közvetítési feladatokat végzik:






  — | saját számlára végzett értékpapír-kereskedelem, amelynek során a közvetítő számlájára és kockázatára értékpapírokat vesznek és adnak el, és a tevékenység kizárólagos célja a vételi és eladási ár közötti árrés megszerzése, |
| --- | --- | --- |

b)

Értékpapír-kereskedők

Az EPK-ként besorolt értékpapír-kereskedők olyan pénzügyi vállalkozások, amelyek elsődleges tevékenységként az alábbi pénzügyi közvetítési feladatokat végzik:

—

saját számlára végzett értékpapír-kereskedelem, amelynek során a közvetítő számlájára és kockázatára értékpapírokat vesznek és adnak el, és a tevékenység kizárólagos célja a vételi és eladási ár közötti árrés megszerzése,

| — | saját számlára folytatott kereskedelem, a tőzsdén vagy más szervezett piacon működési engedéllyel rendelkező pénzügyi közvetítő igénybevételével. |
| --- | --- |

—

saját számlára folytatott kereskedelem, a tőzsdén vagy más szervezett piacon működési engedéllyel rendelkező pénzügyi közvetítő igénybevételével.

Az értékpapír-kereskedők esetében a kulcsfontosságú mutatószámokat kell szolgáltatni. A részletezést ez a melléklet ismerteti.

| c) | Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok

  Ezek az EPK-ként besorolt pénzügyi vállalatok elsődlegesen a háztartások és egyéb nem pénzügyi vállalatok finanszírozására szakosodtak. E kategóriába tartoznak a pénzügyi lízingre (5), faktoringra, jelzálog-hitelezésre és fogyasztói hitelek nyújtására szakosodott vállalkozások. E pénzügyi vállalatok jogi formája lehet lakás-takarékpénztár (»building society«), városi és községi hitelintézet, értékpapírosított eszközök tartására létrehozott pénzügyi közvetítő (»financial vehicle corporation«) stb.
  A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében a kulcsfontosságú mutatószámokat kell szolgáltatni. A megkívánt részletezést ez a melléklet ismerteti. |
| --- | --- |

c)

Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok

Ezek az EPK-ként besorolt pénzügyi vállalatok elsődlegesen a háztartások és egyéb nem pénzügyi vállalatok finanszírozására szakosodtak. E kategóriába tartoznak a pénzügyi lízingre (5), faktoringra, jelzálog-hitelezésre és fogyasztói hitelek nyújtására szakosodott vállalkozások. E pénzügyi vállalatok jogi formája lehet lakás-takarékpénztár (»building society«), városi és községi hitelintézet, értékpapírosított eszközök tartására létrehozott pénzügyi közvetítő (»financial vehicle corporation«) stb.

A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében a kulcsfontosságú mutatószámokat kell szolgáltatni. A megkívánt részletezést ez a melléklet ismerteti.

| d) | Egyéb EPK-kategóriák

  E maradványkategóriába azok a pénzügyi vállalatok tartoznak, amelyek a másik három EPK-kategóriába sorolt tevékenységi területek egyikére sem szakosodtak. Ide tartoznak például a pénzügyi holdingvállalatok, a kockázati vagy fejlesztési tőketársaságok. Az NKB-knak a jelentéshez fűzött magyarázatokban kell megjelölniük az e kategóriába sorolt intézmények fajtáját.
  Az EPK-k ezen alkategóriája esetében csak az »összes eszközt« kell tájékoztató adatként jelenteni. |
| --- | --- |

d)

Egyéb EPK-kategóriák

E maradványkategóriába azok a pénzügyi vállalatok tartoznak, amelyek a másik három EPK-kategóriába sorolt tevékenységi területek egyikére sem szakosodtak. Ide tartoznak például a pénzügyi holdingvállalatok, a kockázati vagy fejlesztési tőketársaságok. Az NKB-knak a jelentéshez fűzött magyarázatokban kell megjelölniük az e kategóriába sorolt intézmények fajtáját.

Az EPK-k ezen alkategóriája esetében csak az »összes eszközt« kell tájékoztató adatként jelenteni.

4.   Statisztikai adatszolgáltatási követelmények

4.1.   Mérlegtételek

A legfontosabb statisztikai mutatószámok összeállítása az EPK-szektor esetében a pénzügyi instrumentumok szerinti egyedi tagolást tesz szükségessé. Az instrumentumok szerinti, földrajzi és szektor szerinti részletezés a lehetőségekhez mérten az MPI-szektor számára meghatározott jelentési rendszert követi. A gyakorlatban azonban a tagolás kisebb mértékű az MPI-mérlegstatisztikák esetében megköveteltnél.

Továbbá, mivel az EPK-ként besorolt pénzügyi vállalatok tevékenységei sokrétűek és az EPK-alkategóriák adatainak hozzáférhetősége eltérő, a mérleg előírt tagolása az EPK-alkategória fajtájától függően változik.

Instrumentum és lejárat szerinti részletezés: Az alábbi táblázat áttekintést nyújt az egyes EPK-alkategóriák esetében megkövetelt, instrumentumok szerinti részletezésről. Az instrumentumok szerinti részletezéshez nyújtott specifikációt az alábbi bekezdések tartalmazzák. Az instrumentumok szerinti részletezést alapelvként minden EPK-alkategória tekintetében kulcsfontosságú mutatószámként kell jelenteni (a »befektetési alapok a befektetők jellege szerint« és az »egyéb EPK-k« alkategória kivételével).

Az instrumentum és lejárat szerinti részletezés áttekintése

| INSTRUMENTUM – ÉS LEJÁRATI KATEGÓRIÁK |
| --- |
| ESZKÖZÖK | FORRÁSOK |
| 1. | Betétek (A és B jelenti) |

INSTRUMENTUM – ÉS LEJÁRATI KATEGÓRIÁK

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

1.

Betétek (A és B jelenti)

| 2. | Hitelek (C jelenti) |
| --- | --- |

2.

Hitelek (C jelenti)

| 3. | Nem részvényjellegű értékpapírok (A, B és C jelenti) | legfeljebb 1 éves (A jelenti) |
| --- | --- | --- |

3.

Nem részvényjellegű értékpapírok (A, B és C jelenti)

legfeljebb 1 éves (A jelenti)

| | 1 éven túli (A jelenti) |
| --- | --- |

1 éven túli (A jelenti)

| 4. | Részvények és egyéb részesedések (6) (A, B és C jelenti) |
| --- | --- |

4.

Részvények és egyéb részesedések (6) (A, B és C jelenti)

| 5. | Befektetési jegyek (A és B jelenti) |
| --- | --- |

5.

Befektetési jegyek (A és B jelenti)

| 6. | Befektetett eszközök (A jelenti) |
| --- | --- |

6.

Befektetett eszközök (A jelenti)

| 7. | Pénzügyi derivatívák (A és B jelenti) |
| --- | --- |

7.

Pénzügyi derivatívák (A és B jelenti)

| 8. | Egyéb eszközök (A, B és C jelenti) |
| --- | --- |

8.

Egyéb eszközök (A, B és C jelenti)

| 1. | Betétek és hitelek (A, B és C jelenti) |
| --- | --- |

1.

Betétek és hitelek (A, B és C jelenti)

| 2. | Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok (B és C jelenti) |
| --- | --- |

2.

Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok (B és C jelenti)

| 3. | Tőke és tartalékok (B és C jelenti) |
| --- | --- |

3.

Tőke és tartalékok (B és C jelenti)

| 4. | Kibocsátott befektetési jegyek (A jelenti) |
| --- | --- |

4.

Kibocsátott befektetési jegyek (A jelenti)

| 5. | Pénzügyi derivatívák (A és B jelenti) |
| --- | --- |

5.

Pénzügyi derivatívák (A és B jelenti)

| 6. | Egyéb kötelezettségek (A, B és C jelenti) |
| --- | --- |

6.

Egyéb kötelezettségek (A, B és C jelenti)

Eszközök összesen = Források összesen (minden kategória által jelentett)

| A | : | Befektetési alapok |
| --- | --- | --- |
| B | : | Értékpapír-kereskedők |
| C | : | Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok |
| D | : | Egyéb EPK-k |

A

:

Befektetési alapok

B

:

Értékpapír-kereskedők

C

:

Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok

D

:

Egyéb EPK-k

A monetáris unió pénzügyi elszámolásainak összeállításával kapcsolatos további követelmények: az alábbi táblázat áttekintést nyújt a szükséges további, instrumentumszintű részletezésről. Ezen instrumentumszintű részletezés leírását az alábbi szakaszok tartalmazzák. Elviekben ezen további, instrumentumszintű részletezést csak mint az »összes befektetési alap« alkategória mellé adott tájékoztató adatot kell szolgáltatni.

A MUFA összeállításával kapcsolatos további kötelezettségek

| INSTRUMENTUM – ÉS LEJÁRATI KATEGÓRIÁK |
| --- |
| ESZKÖZÖK | FORRÁSOK |
| 1. | Jegyzett részvények |

INSTRUMENTUM – ÉS LEJÁRATI KATEGÓRIÁK

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

1.

Jegyzett részvények

| 2. | PPA befektetési jegyek |
| --- | --- |

2.

PPA befektetési jegyek

| 3. | Hitelek | Legfeljebb egy éves |
| --- | --- | --- |

3.

Hitelek

Legfeljebb egy éves

| | egy éven túli |
| --- | --- |

egy éven túli

Eszközök

| 0. | Eszközök/források összesen: Az eszközök főösszegét minden EPK-alkategória tekintetében jelenteni kell. Az eszközök főösszegének meg kell egyeznie a mérleg eszközoldalán elkülönítetten meghatározott tételek összegével, és egyeznie kell a források főösszegével is. |
| --- | --- |

0.

Eszközök/források összesen: Az eszközök főösszegét minden EPK-alkategória tekintetében jelenteni kell. Az eszközök főösszegének meg kell egyeznie a mérleg eszközoldalán elkülönítetten meghatározott tételek összegével, és egyeznie kell a források főösszegével is.

| 1. | Betétek: A »betétek« sort minden fajtájú, önállóan adatokat szolgáltató befektetési alap és az értékpapír-kereskedők esetében elkülönítetten jelenteni kell. A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében ezt a tételt az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.
  Ez a sor (7) két alkategóriát foglal magába:






  — | Transzferálható betétek: Olyan (nemzeti vagy külföldi devizában elhelyezett) betétek, amelyek azonnal pénzre válthatók, illetve jelentős korlátozástól vagy szankciótól mentesen csekkel, banki átutalással, terheléssel vagy más módon átruházhatók (ESA 95, 5.42-5.44. bekezdés). |
| --- | --- | --- |

1.

Betétek: A »betétek« sort minden fajtájú, önállóan adatokat szolgáltató befektetési alap és az értékpapír-kereskedők esetében elkülönítetten jelenteni kell. A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében ezt a tételt az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.

Ez a sor (7) két alkategóriát foglal magába:

—

Transzferálható betétek: Olyan (nemzeti vagy külföldi devizában elhelyezett) betétek, amelyek azonnal pénzre válthatók, illetve jelentős korlátozástól vagy szankciótól mentesen csekkel, banki átutalással, terheléssel vagy más módon átruházhatók (ESA 95, 5.42-5.44. bekezdés).

| — | Egyéb betétek: A transzferálható betéteken kívüli minden betétállomány. Az egyéb betétek nem használhatók fel bármikor fizetésre, és jelentős korlátozások vagy szankció nélkül nem válthatók pénzre vagy transzferálható betétre. Ebbe az alkategóriába tartoznak a lekötött betétek, takarékbetétek, stb. (ESA 95, 5.45-5.49. bekezdés) |
| --- | --- |

—

Egyéb betétek: A transzferálható betéteken kívüli minden betétállomány. Az egyéb betétek nem használhatók fel bármikor fizetésre, és jelentős korlátozások vagy szankció nélkül nem válthatók pénzre vagy transzferálható betétre. Ebbe az alkategóriába tartoznak a lekötött betétek, takarékbetétek, stb. (ESA 95, 5.45-5.49. bekezdés)

Ebben a sorban kell kimutatni a devizaállományt is. A deviza a fizetésre általánosan felhasznált, forgalomban levő bankjegy és érme. Ez a sor valószínűsíthetően nem jelentős összegű.

Értékelési szabályok: a betéteket az ESA 95-tel összhangban névértéken, a felhalmozott kamat figyelmen kívül hagyásával kell jelenteni.

| 2. | Hitelek: A »hitelekre« vonatkozó adatokat csak a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok alkategóriája esetében kell elkülönítetten jelenteni. A befektetési alapok és az értékpapír-kereskedők alkategória esetében a hiteleket az »egyéb eszközök« között kell kimutatni. Továbbá, a MUFA összeállításának céljára a (legfeljebb egy éves és egy éven túli) hiteleket elkülönítetten, az »összes befektetési alap« alkategória mellé adott tájékoztató adatként kell megjelölni.
  A hitelek az adatszolgáltató EPK-k által a hitelfelvevőknek nyújtott olyan összegek, amelyekről nem állítottak ki átruházható értékpapírt, illetve amelyeket egyetlen dokumentum képvisel (akkor is, ha ez utóbbi átruházhatóvá vált). Ez a tétel az alábbiakat foglalja magába:






  — | a háztartásoknak fogyasztói hitel formájában nyújtott kölcsönök (áruk és szolgáltatások fogyasztása körében személyes használat céljával nyújtott kölcsönök), lakáscélú hitelek (lakásvásárlás céljából nyújtott hitel, ideértve az építést és a felújításokat), és egyéb (pl. üzleti célra, adósságkonszolidációt, oktatás stb. céljára nyújtott kölcsönök), |
| --- | --- | --- |

2.

Hitelek: A »hitelekre« vonatkozó adatokat csak a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok alkategóriája esetében kell elkülönítetten jelenteni. A befektetési alapok és az értékpapír-kereskedők alkategória esetében a hiteleket az »egyéb eszközök« között kell kimutatni. Továbbá, a MUFA összeállításának céljára a (legfeljebb egy éves és egy éven túli) hiteleket elkülönítetten, az »összes befektetési alap« alkategória mellé adott tájékoztató adatként kell megjelölni.

A hitelek az adatszolgáltató EPK-k által a hitelfelvevőknek nyújtott olyan összegek, amelyekről nem állítottak ki átruházható értékpapírt, illetve amelyeket egyetlen dokumentum képvisel (akkor is, ha ez utóbbi átruházhatóvá vált). Ez a tétel az alábbiakat foglalja magába:

—

a háztartásoknak fogyasztói hitel formájában nyújtott kölcsönök (áruk és szolgáltatások fogyasztása körében személyes használat céljával nyújtott kölcsönök), lakáscélú hitelek (lakásvásárlás céljából nyújtott hitel, ideértve az építést és a felújításokat), és egyéb (pl. üzleti célra, adósságkonszolidációt, oktatás stb. céljára nyújtott kölcsönök),

| — | harmadik feleknek nyújtott pénzügyi lízing, |
| --- | --- |

—

harmadik feleknek nyújtott pénzügyi lízing,

| — | a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz kintlevőségek, |
| --- | --- |

—

a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz kintlevőségek,

| — | át nem ruházható értékpapírok állománya, |
| --- | --- |

—

át nem ruházható értékpapírok állománya,

| — | hitelek formájában fennálló, alárendelt kölcsöntőke. |
| --- | --- |

—

hitelek formájában fennálló, alárendelt kölcsöntőke.

Értékelési szabályok: az MPI-k által nyújtott hitelek értékeléséhez hasonlóan, az EPK-k által nyújtott hiteleket is alapelvként bruttó értéken sem az általános, sem az egyedi céltartalékokkal nem korrigálva kell nyilvántartani, a hitelek adatszolgáltató intézmény általi leírásáig, amely időpontban a hiteleket ki kell vezetni a mérlegből.

A felhalmozott kamatokra vonatkozó általános számviteli elvekkel összhangban a hitelek után járó kamatot azok felmerülésekor kell a mérlegben kötelezően kimutatni (azaz eredményszemléletben), és nem a tényleges pénzbevétel vagy pénzkiadás időpontjában (azaz pénzforgalmi alapon). A hitelek után járó, felhalmozott kamatok bruttó összegét az »egyéb eszközök« kategóriába kell besorolni. A felhalmozott kamatot nem szabad az alapjául szolgáló hitelnél figyelembe venni, hanem a hitelt az adatszolgáltatás napján fennálló névértéken kell értékelni.

| 3. | Nem részvény értékpapírok: Ezt a sort – az egyéb EPK-k kivételével – minden EPK-alkategória tekintetében elkülönítetten kell jelenteni.
  Ez a sor a nem részvény- és részesedésjellegű értékpapírok állományát tartalmazza, amelyek általában átruházhatók, és a másodlagos piacokon értékesíthetők vagy a piacon kompenzációs célokra felhasználhatók, de a tulajdonosuknak nem biztosítanak a kibocsátó intézményben semmiféle tulajdonjogot. Ebbe a sorba tartoznak az olyan értékpapír-állományok, amelyek tulajdonosuknak feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott dátumtól kezdődően jár. Ide tartoznak az átruházható hitelek is, amelyeket nagyszámú, egyforma értékpapírrá alakítottak át, és amelyekkel a szervezett piacokon lehet kereskedni.
  Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a nem részvény értékpapírokat piaci értéken kell jelenteni.
  A »befektetési alapok« (összes befektetési alap és befektetésfajták szerint részletezett befektetési alapok) EPK-alkategória tekintetében a »nem részvény értékpapírokat« (eredeti) lejárat szerinti bontásban, »legfeljebb egyéves« és »egy éven túli« lejáratú értékpapírokként kell jelenteni. |
| --- | --- |

3.

Nem részvény értékpapírok: Ezt a sort – az egyéb EPK-k kivételével – minden EPK-alkategória tekintetében elkülönítetten kell jelenteni.

Ez a sor a nem részvény- és részesedésjellegű értékpapírok állományát tartalmazza, amelyek általában átruházhatók, és a másodlagos piacokon értékesíthetők vagy a piacon kompenzációs célokra felhasználhatók, de a tulajdonosuknak nem biztosítanak a kibocsátó intézményben semmiféle tulajdonjogot. Ebbe a sorba tartoznak az olyan értékpapír-állományok, amelyek tulajdonosuknak feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott dátumtól kezdődően jár. Ide tartoznak az átruházható hitelek is, amelyeket nagyszámú, egyforma értékpapírrá alakítottak át, és amelyekkel a szervezett piacokon lehet kereskedni.

Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a nem részvény értékpapírokat piaci értéken kell jelenteni.

A »befektetési alapok« (összes befektetési alap és befektetésfajták szerint részletezett befektetési alapok) EPK-alkategória tekintetében a »nem részvény értékpapírokat« (eredeti) lejárat szerinti bontásban, »legfeljebb egyéves« és »egy éven túli« lejáratú értékpapírokként kell jelenteni.

| 4. | Részvények és egyéb részesedések (a befektetési jegyek kivételével): ezt a sort – az egyéb EPK-k kivételével – minden EPK-alkategória tekintetében elkülönítetten kell jelenteni.
  Ez a sor azokat az értékpapír-állományokat foglalja magába, amelyek társaságokban és kvázitársaságokban szerzett tulajdonosi jogokat képviselnek. Ezek az értékpapírok általában jogot biztosítanak tulajdonosaiknak a társaságok vagy kvázitársaságok profitjából való részesedésre, és a saját tőkéjükből való részesedésre felszámolás esetén. Ebbe a kategóriába három fő alkategória tartozik:






  — | jegyzett részvények, a befektetési jegyek kivételével: olyan részvények, amelyek árfolyamát elismert tőzsdén vagy más másodlagos piacon jegyzik (ESA 95, 5.88–5.93 bekezdés). A jegyzett részvényekre vonatkozó adatokat elkülönítetten kell megjelölni az »összes befektetési alap« alkategória mellett, |
| --- | --- | --- |

4.

Részvények és egyéb részesedések (a befektetési jegyek kivételével): ezt a sort – az egyéb EPK-k kivételével – minden EPK-alkategória tekintetében elkülönítetten kell jelenteni.

Ez a sor azokat az értékpapír-állományokat foglalja magába, amelyek társaságokban és kvázitársaságokban szerzett tulajdonosi jogokat képviselnek. Ezek az értékpapírok általában jogot biztosítanak tulajdonosaiknak a társaságok vagy kvázitársaságok profitjából való részesedésre, és a saját tőkéjükből való részesedésre felszámolás esetén. Ebbe a kategóriába három fő alkategória tartozik:

—

jegyzett részvények, a befektetési jegyek kivételével: olyan részvények, amelyek árfolyamát elismert tőzsdén vagy más másodlagos piacon jegyzik (ESA 95, 5.88–5.93 bekezdés). A jegyzett részvényekre vonatkozó adatokat elkülönítetten kell megjelölni az »összes befektetési alap« alkategória mellett,

| — | nem jegyzett részvények, a befektetési jegyek kivételével: olyan részvények, amelyeket nem jegyeznek (ESA 95, 5.88-5.93 bekezdés), |
| --- | --- |

—

nem jegyzett részvények, a befektetési jegyek kivételével: olyan részvények, amelyeket nem jegyeznek (ESA 95, 5.88-5.93 bekezdés),

| — | részesedések: Minden részesedéssel folytatott tranzakció, amelyhez jegyzett vagy nem jegyzett részvény nem kapcsolódik (ESA 95, 5.94–5.95 bekezdés). |
| --- | --- |

—

részesedések: Minden részesedéssel folytatott tranzakció, amelyhez jegyzett vagy nem jegyzett részvény nem kapcsolódik (ESA 95, 5.94–5.95 bekezdés).

Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a részvényeket és részesedéseket piaci értéken kell jelenteni.

| 5. | Befektetési jegyek: a befektetési jegyeket csak a befektetési alapok (összes befektetési alap és minden típusú befektetési alap) és az értékpapír-kereskedők EPK-alkategória tekintetében kell elkülönítetten jelenteni. A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok alkategória esetében a befektetési jegyeket az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.
  A befektetési jegyek olyan sajátos típusú pénzügyi vállalkozás által kibocsátott értékpapírok, amelynek kizárólagos célja az összegyűjtött tőke pénzpiaci, tőkepiaci és/vagy ingatlanpiaci befektetése. A befektetési jegyek kizárólag az MPI-k (csak PPA-k) és az EPK-ként besorolt befektetési alapok forrásai lehetnek.
  A kibocsátott befektetési jegyek a befektetett tőkével és a befektetésből származó hozammal kapcsolatos jogokat biztosítanak a tulajdonosuknak, viszont általában nem jelentenek a kollektív befektetés fölötti ellenőrzési jogot (például szavazati jogot vagy az irányításban való részvétel jogát).
  Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a befektetési jegyeket piaci értéken kell jelenteni.
  Ezen túlmenően, az »összes befektetési alap« alkategóriában az állományban szereplő PPA befektetési jegyeket jelezni kell. |
| --- | --- |

5.

Befektetési jegyek: a befektetési jegyeket csak a befektetési alapok (összes befektetési alap és minden típusú befektetési alap) és az értékpapír-kereskedők EPK-alkategória tekintetében kell elkülönítetten jelenteni. A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok alkategória esetében a befektetési jegyeket az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.

A befektetési jegyek olyan sajátos típusú pénzügyi vállalkozás által kibocsátott értékpapírok, amelynek kizárólagos célja az összegyűjtött tőke pénzpiaci, tőkepiaci és/vagy ingatlanpiaci befektetése. A befektetési jegyek kizárólag az MPI-k (csak PPA-k) és az EPK-ként besorolt befektetési alapok forrásai lehetnek.

A kibocsátott befektetési jegyek a befektetett tőkével és a befektetésből származó hozammal kapcsolatos jogokat biztosítanak a tulajdonosuknak, viszont általában nem jelentenek a kollektív befektetés fölötti ellenőrzési jogot (például szavazati jogot vagy az irányításban való részvétel jogát).

Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a befektetési jegyeket piaci értéken kell jelenteni.

Ezen túlmenően, az »összes befektetési alap« alkategóriában az állományban szereplő PPA befektetési jegyeket jelezni kell.

| 6. | Befektetett eszközök: Ez a sor az alábbiakat foglalja magába:






  — | befektetési célú tárgyi befektetett eszközök (lakásokba, egyéb épületekbe és építményekbe, nem lakás céljára szolgáló épületekbe történő befektetés). Ez a rész az »ingatlanállomány«, |
| --- | --- | --- |

6.

Befektetett eszközök: Ez a sor az alábbiakat foglalja magába:

—

befektetési célú tárgyi befektetett eszközök (lakásokba, egyéb épületekbe és építményekbe, nem lakás céljára szolgáló épületekbe történő befektetés). Ez a rész az »ingatlanállomány«,

| — | nem pénzügyi, tárgyi eszközök vagy immateriális javak, amelyeket az adatszolgáltató EPK-k egy évnél hosszabb időn keresztül ismételten fel kívánnak használni. Ide tartoznak az EPK-k által használt telek- és épületingatlanok, valamint a berendezések, szoftverek és az egyéb infrastruktúra. |
| --- | --- |

—

nem pénzügyi, tárgyi eszközök vagy immateriális javak, amelyeket az adatszolgáltató EPK-k egy évnél hosszabb időn keresztül ismételten fel kívánnak használni. Ide tartoznak az EPK-k által használt telek- és épületingatlanok, valamint a berendezések, szoftverek és az egyéb infrastruktúra.

A »befektetett eszközöket« elkülönítetten kell meghatározni az összes befektetési alapra, valamint a befektetésfajták és befektetők jellege szerint részletezett befektetési alapokra vonatkoztatva. A befektetésfajták szerint részletezett befektetési alapok esetében a befektetett eszközöket csak az ingatlan-, vegyes és egyéb alapokra kell önállóan megállapítani, mivel várhatóan ez a három alaptípus foglalkozik befektetési célú ingatlanokkal. A többi, befektetésfajta szerint részletezett alapkategória szintén rendelkezik befektetett eszközökkel, de ezek értéke valószínűsíthetően nem jelentős, ugyanis elsődlegesen saját használatra szánt befektetett eszközökről van szó (az EPK saját használatú épületei, valamint berendezések, szoftverek és egyéb infrastruktúra). Amennyiben a befektetett eszközöket nem külön soron jelentik, akkor az »egyéb eszközök« között kell azokat kimutatni.

| 7. | Pénzügyi derivatívák: A »pénzügyi derivatívákra« vonatkozó adatokat csak a befektetési alapok (összes befektetési alap és minden fajtájú befektetési alap) és az értékpapír-kereskedők alkategória tekintetében kell elkülönítetten jelenteni. A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében ezt a tételt az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.
  E sorba tartozik minden származtatott pénzügyi tranzakció, azaz az eltérő típusú instrumentumon alapuló vagy abból származtatott pénzügyi eszközök. Az alapul szolgáló instrumentum általában egy másik pénzügyi eszköz, de lehet áru vagy index is (ESA 95, 5.65. bekezdés).
  Az EPK adatszolgáltatási program keretében a »pénzügyi derivatívákra« vonatkozó adatokat alapelvként az MPI-k jelentési rendszeréhez hasonló módon kell jelenteni. Ebben az összefüggésben az MPI-mérlegstatisztikákról szóló, EKB/2001/13 rendelethez fűzött útmutató
   (8) megállapítja, hogy a piaci értéket képviselő származtatott pénzügyi instrumentumokat a meglévő nemzetközi statisztikai szabványokkal összhangban alapelvként kötelező a mérlegben nyilvántartani. A derivatívák akkor rendelkeznek piaci értékkel, ha azokkal szervezett piacokon (tőzsdén) vagy szabadpiacon rendszeresen kereskednek.
  Ebben a sorban az alábbi pénzügyi derivatívákat kell jelenteni:






  — | opciós ügyletek, tőzsdei és szabadpiaci, |
| --- | --- | --- |

7.

Pénzügyi derivatívák: A »pénzügyi derivatívákra« vonatkozó adatokat csak a befektetési alapok (összes befektetési alap és minden fajtájú befektetési alap) és az értékpapír-kereskedők alkategória tekintetében kell elkülönítetten jelenteni. A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében ezt a tételt az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.

E sorba tartozik minden származtatott pénzügyi tranzakció, azaz az eltérő típusú instrumentumon alapuló vagy abból származtatott pénzügyi eszközök. Az alapul szolgáló instrumentum általában egy másik pénzügyi eszköz, de lehet áru vagy index is (ESA 95, 5.65. bekezdés).

Az EPK adatszolgáltatási program keretében a »pénzügyi derivatívákra« vonatkozó adatokat alapelvként az MPI-k jelentési rendszeréhez hasonló módon kell jelenteni. Ebben az összefüggésben az MPI-mérlegstatisztikákról szóló, EKB/2001/13 rendelethez fűzött útmutató
   (8) megállapítja, hogy a piaci értéket képviselő származtatott pénzügyi instrumentumokat a meglévő nemzetközi statisztikai szabványokkal összhangban alapelvként kötelező a mérlegben nyilvántartani. A derivatívák akkor rendelkeznek piaci értékkel, ha azokkal szervezett piacokon (tőzsdén) vagy szabadpiacon rendszeresen kereskednek.

Ebben a sorban az alábbi pénzügyi derivatívákat kell jelenteni:

—

opciós ügyletek, tőzsdei és szabadpiaci,

| — | opciós utalványok, |
| --- | --- |

—

opciós utalványok,

| — | tőzsdei határidős ügyletek, de csak ha piaci értékkel rendelkeznek, mivel piacképesek vagy jóváírhatók, |
| --- | --- |

—

tőzsdei határidős ügyletek, de csak ha piaci értékkel rendelkeznek, mivel piacképesek vagy jóváírhatók,

| — | swapügyletek, de csak ha piaci értékkel rendelkeznek, mivel piacképesek vagy jóváírhatók. |
| --- | --- |

—

swapügyletek, de csak ha piaci értékkel rendelkeznek, mivel piacképesek vagy jóváírhatók.

A mérlegben kötelezően nyilvántartott pénzügyi derivatívákat piaci értéken kell kimutatni, amely a fennálló piaci ár vagy annak megfelelője (valós érték) lehet.

A derivatívákat a mérlegben bruttó értékben kell kimutatni. A bruttó pozitív piaci értéket képviselő egyedi származtatott szerződéseket a mérleg eszközoldalán, a bruttó negatív piaci értéket képviselőket pedig a forrásoldalán kell nyilvántartani. A származtatott szerződésekből eredő jövőbeni bruttó kötelezettségvállalásokat nem szabad a mérlegben kimutatni. Az eltérő értékelési módszerek következtében előfordulhat, hogy a pénzügyi derivatívákat nettó értéken tartják nyilván. Abban az esetben, ha kizárólag a nettó pozíciók állnak rendelkezésre, vagy a pozíciókat a piaci értéktől eltérő értéken tartják nyilván, az adatszolgáltatáskor jelezni kell a pozíciók eltérő nyilvántartását.

Nincs szükség (szektor vagy devizanem, stb. szerinti) részletezésre.

| 8. | Egyéb eszközök: Ezt a sort az egyéb EPK-k kivételével minden EPK-alkategória esetében elkülönítetten kell jelenteni.
  Ez a sor a máshol nem említett eszközöket foglalja magába, például:






  — | a hitelek után járó felhalmozott kamatkövetelés és az épületek felhalmozott bérleti díja, |
| --- | --- | --- |

8.

Egyéb eszközök: Ezt a sort az egyéb EPK-k kivételével minden EPK-alkategória esetében elkülönítetten kell jelenteni.

Ez a sor a máshol nem említett eszközöket foglalja magába, például:

—

a hitelek után járó felhalmozott kamatkövetelés és az épületek felhalmozott bérleti díja,

| — | esedékes osztalékok, |
| --- | --- |

—

esedékes osztalékok,

| — | nem az EPK fő tevékenységéhez kapcsolódó, esedékes összegek, |
| --- | --- |

—

nem az EPK fő tevékenységéhez kapcsolódó, esedékes összegek,

| — | a függő tételek bruttó összege, |
| --- | --- |

—

a függő tételek bruttó összege,

| — | az átvezetési tételekkel kapcsolatos bruttó összeg, |
| --- | --- |

—

az átvezetési tételekkel kapcsolatos bruttó összeg,

| — | elkülönítetten ki nem mutatott egyéb eszközök, pl. befektetett eszközök, hitelek, betétek (az EPK-alkategóriától függően). |
| --- | --- |

—

elkülönítetten ki nem mutatott egyéb eszközök, pl. befektetett eszközök, hitelek, betétek (az EPK-alkategóriától függően).

A fenti felsorolás nem teljes körű, és az adatszolgáltató kategóriától függően változik (lásd az utolsó pontot). Az EPK-alkategóriák fajtáitól megkövetelt mérleg valójában az EPK-alkategória által végzett tevékenységtől függ. Csak a mérleg fő sorait kell elkülönítetten meghatározni. Minden olyan összeget, amelyet nem lehet valamely fő mérlegtételben kimutatni, az »egyéb eszközök« közé kell besorolni, pl. mivel a befektetési alapok általában nem nyújtanak hitelt, mérlegükben a »hitelek« sort nem kell elkülönítetten meghatározni. Ha egy befektetési alap mégis hitelt nyújtott, akkor ezt az összeget az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.

Az NKB-k az »egyéb eszközök« összetételéről a magyarázó megjegyzésekben adnak részletes tájékoztatást.

FORRÁSOK

| 0. | Eszközök/források összesen: A források összegének meg kell egyeznie a mérleg forrásoldalán elkülönítetten meghatározott sorok összegével, és egyeznie kell az eszközök összegével is (lásd még »eszközsorok – eszközök/források összege«). |
| --- | --- |

0.

Eszközök/források összesen: A források összegének meg kell egyeznie a mérleg forrásoldalán elkülönítetten meghatározott sorok összegével, és egyeznie kell az eszközök összegével is (lásd még »eszközsorok – eszközök/források összege«).

| 9. | Betétek és hitelek: Ezt a sort a befektetési alapok, értékpapír-kereskedők és hitelezéssel foglalkozó pénzügyi közvetítők esetében kell elkülönítetten megállapítani.
  Ez a sor az alábbiakat foglalja magába:






  — | Betétek: Az EPK-knál elhelyezett transzferálható betétek és egyéb betétek (lásd az eszközoldalt). Ezeket a betéteket általában az MPI-k helyezik el. |
| --- | --- | --- |

9.

Betétek és hitelek: Ezt a sort a befektetési alapok, értékpapír-kereskedők és hitelezéssel foglalkozó pénzügyi közvetítők esetében kell elkülönítetten megállapítani.

Ez a sor az alábbiakat foglalja magába:

—

Betétek: Az EPK-knál elhelyezett transzferálható betétek és egyéb betétek (lásd az eszközoldalt). Ezeket a betéteket általában az MPI-k helyezik el.

| — | Hitelek: Az adatszolgáltató EPK-knak nyújtott olyan hitelek, amelyekről nem állítottak ki átruházható értékpapírt, illetve amelyeket egyetlen dokumentum képvisel (akkor is, ha ez utóbbi átruházhatóvá vált). |
| --- | --- |

—

Hitelek: Az adatszolgáltató EPK-knak nyújtott olyan hitelek, amelyekről nem állítottak ki átruházható értékpapírt, illetve amelyeket egyetlen dokumentum képvisel (akkor is, ha ez utóbbi átruházhatóvá vált).

| 10. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok: Ezt a sort az értékpapír-kereskedők és a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi közvetítők esetében kell elkülönítetten megállapítani. A befektetési alapok esetében ezt a valószínűsíthetően nem jelentős tételt az »egyéb források« közé kell besorolni.
  Ebbe a tételbe tartoznak az osztalékos papírokon kívüli értékpapírok, amelyek általában átruházható és a másodlagos piacokon forgalmazott instrumentumok, illetve amelyek a piacon jóváírhatók, és amelyek nem biztosítanak tulajdonosuknak tulajdonosi jogokat a kibocsátó intézményben. Egyes országokban az EPK-k az MPI-k által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz hasonló tulajdonságokkal rendelkező, átruházható instrumentumokat bocsáthatnak ki. Ebben a jelentési rendszerben minden ilyen instrumentumot hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként kell besorolni. |
| --- | --- |

10.

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok: Ezt a sort az értékpapír-kereskedők és a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi közvetítők esetében kell elkülönítetten megállapítani. A befektetési alapok esetében ezt a valószínűsíthetően nem jelentős tételt az »egyéb források« közé kell besorolni.

Ebbe a tételbe tartoznak az osztalékos papírokon kívüli értékpapírok, amelyek általában átruházható és a másodlagos piacokon forgalmazott instrumentumok, illetve amelyek a piacon jóváírhatók, és amelyek nem biztosítanak tulajdonosuknak tulajdonosi jogokat a kibocsátó intézményben. Egyes országokban az EPK-k az MPI-k által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz hasonló tulajdonságokkal rendelkező, átruházható instrumentumokat bocsáthatnak ki. Ebben a jelentési rendszerben minden ilyen instrumentumot hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként kell besorolni.

| 11. | Tőke és tartalékok: Ezt a tételt az értékpapír-kereskedők és a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi közvetítők esetében kell elkülönítetten megállapítani. A befektetési alapok esetében ezt a tételt az »egyéb források« közé kell besorolni.
  Ebbe a sorba azok az összegek tartoznak, amelyek az adatszolgáltató EPK-k által a részvényesek vagy más tulajdonosok részére kibocsátott részvényekből származnak, tulajdonosuknak az EPK-ban tulajdonosi jogokat biztosítanak, és általában a nyereségből való részesedésre és felszámolás esetén a saját tőkéből való részesedésre való jogosultságot képviselnek. Ide tartoznak az egyéb nyereségből vagy pénzeszközökből származó, a jövőben várhatóan esedékes kifizetésekre és kötelezettségekre az adatszolgáltató EPK-k által félretett összegek is. A tőke és tartalékok az alábbi tételeket foglalja magába:






  — | saját tőke, |
| --- | --- | --- |

11.

Tőke és tartalékok: Ezt a tételt az értékpapír-kereskedők és a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi közvetítők esetében kell elkülönítetten megállapítani. A befektetési alapok esetében ezt a tételt az »egyéb források« közé kell besorolni.

Ebbe a sorba azok az összegek tartoznak, amelyek az adatszolgáltató EPK-k által a részvényesek vagy más tulajdonosok részére kibocsátott részvényekből származnak, tulajdonosuknak az EPK-ban tulajdonosi jogokat biztosítanak, és általában a nyereségből való részesedésre és felszámolás esetén a saját tőkéből való részesedésre való jogosultságot képviselnek. Ide tartoznak az egyéb nyereségből vagy pénzeszközökből származó, a jövőben várhatóan esedékes kifizetésekre és kötelezettségekre az adatszolgáltató EPK-k által félretett összegek is. A tőke és tartalékok az alábbi tételeket foglalja magába:

—

saját tőke,

| — | egyéb eredmény vagy pénzeszközök, |
| --- | --- |

—

egyéb eredmény vagy pénzeszközök,

| — | a hitelekre, értékpapírokra és más eszközökre képzett különleges céltartalékok, |
| --- | --- |

—

a hitelekre, értékpapírokra és más eszközökre képzett különleges céltartalékok,

| — | működési nyereség/veszteség. |
| --- | --- |

—

működési nyereség/veszteség.

| 12. | Kibocsátott befektetési jegyek: Ezt a sort elkülönítetten csak a befektetési alapok alkategória tekintetében kell jelenteni, mivel befektetési jegyeket csak a befektetési alapok bocsátanak ki.
  Ebben a sorban a PPA-któl eltérő befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyeket kell szerepeltetni. |
| --- | --- |

12.

Kibocsátott befektetési jegyek: Ezt a sort elkülönítetten csak a befektetési alapok alkategória tekintetében kell jelenteni, mivel befektetési jegyeket csak a befektetési alapok bocsátanak ki.

Ebben a sorban a PPA-któl eltérő befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyeket kell szerepeltetni.

| 13. | Pénzügyi derivatívák: Lásd: »eszközsorok – pénzügyi derivatívák«. |
| --- | --- |

13.

Pénzügyi derivatívák: Lásd: »eszközsorok – pénzügyi derivatívák«.

| 14. | Egyéb források: Ezt a sort az egyéb EPK-k kivételével minden EPK-alkategória tekintetében jelenteni kell. A sor hasonló az MPI-k »egyéb források« sorához, azzal az eltéréssel, hogy a pénzügyi derivatívák nem tartoznak bele.
  Ebben a sorban kell kimutatni a máshol nem említett forrásokat, például:






  — | a függő tételek kapcsán fizetendő bruttó összegek, |
| --- | --- | --- |

14.

Egyéb források: Ezt a sort az egyéb EPK-k kivételével minden EPK-alkategória tekintetében jelenteni kell. A sor hasonló az MPI-k »egyéb források« sorához, azzal az eltéréssel, hogy a pénzügyi derivatívák nem tartoznak bele.

Ebben a sorban kell kimutatni a máshol nem említett forrásokat, például:

—

a függő tételek kapcsán fizetendő bruttó összegek,

| — | az átvezetési tételek kapcsán fizetendő bruttó összegek, |
| --- | --- |

—

az átvezetési tételek kapcsán fizetendő bruttó összegek,

| — | betétek után fizetendő, felhalmozott kamattartozás, |
| --- | --- |

—

betétek után fizetendő, felhalmozott kamattartozás,

| — | fizetendő osztalékok, |
| --- | --- |

—

fizetendő osztalékok,

| — | nem az EPK fő tevékenységével összefüggő, fizetendő összegek, |
| --- | --- |

—

nem az EPK fő tevékenységével összefüggő, fizetendő összegek,

| — | harmadik felekkel szembeni kötelezettségekre képzett céltartalékok, |
| --- | --- |

—

harmadik felekkel szembeni kötelezettségekre képzett céltartalékok,

| — | származtatott szerződések alapján teljesített fedezeti kifizetés, amely a hitelkockázattal szembeni készpénzbiztosítékot képvisel, de a betétes tulajdonában marad, és a szerződés lezárásakor a betétesnek vissza kell fizetni, |
| --- | --- |

—

származtatott szerződések alapján teljesített fedezeti kifizetés, amely a hitelkockázattal szembeni készpénzbiztosítékot képvisel, de a betétes tulajdonában marad, és a szerződés lezárásakor a betétesnek vissza kell fizetni,

| — | a készpénzbiztosíték nélkül nyújtott értékpapírhitelekből eredő nettó pozíciók, |
| --- | --- |

—

a készpénzbiztosíték nélkül nyújtott értékpapírhitelekből eredő nettó pozíciók,

| — | értékpapírokkal végzett tranzakciók jövőbeli elszámolása során fizetendő nettó összegek. |
| --- | --- |

—

értékpapírokkal végzett tranzakciók jövőbeli elszámolása során fizetendő nettó összegek.

A fenti felsorolás nem teljes körű és az adatszolgáltató kategóriától függően változik. Az EPK-alkategóriák fajtáitól megkövetelt mérleg valójában az EPK-alkategória által végzett tevékenységtől függ. Csak a mérleg fő sorait kell elkülönítetten meghatározni. Minden olyan összeget, amelyet nem lehet a forrásoldal valamely fő sorában kimutatni, az »egyéb források« közé kell besorolni, pl. mivel a befektetési alapok általában nem bocsátanak ki hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt, a forrásoldalon a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapír« sort nem kell külön meghatározni. Ha egy befektetési alap mégis hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt bocsátott ki, akkor ezt az összeget az »egyéb források« között kell kimutatni.

Az NKB-k az »egyéb források« összetételéről a magyarázó megjegyzésekben adnak részletes tájékoztatást.

SZÁMVITELI SZABÁLYOK

Az EPK-k által beszámolójuk elkészítésekor követett számviteli szabályok alapvetően a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról szóló, 1986. december 8-i 86/635/EGK tanácsi irányelv (9) nemzeti átvételében és bármely más, vonatkozó nemzetközi szabványban foglaltakkal egyeznek meg. A tagállamokban alkalmazott számviteli gyakorlat sérelme nélkül statisztikai célra minden eszközt és minden kötelezettséget bruttó értéken kell jelenteni. Az értékelési módszerekre vonatkozó egyedi útmutatás az egyes kategóriák alatti szövegben található.

FÖLDRAJZI, SZEKTOR ÉS RENDELTETÉS SZERINTI BONTÁS

Egyes EPK-alkategóriák és néhány mérlegtétel tekintetében az EKB, az MPI-k mérlegtételeihez hasonló módon, földrajzi és szektor szerinti részletezést kér.

Földrajzi és szektor szerinti részletezés

| ESZKÖZÖK | FORRÁSOK |
| --- | --- |
| A | Belföldi rezidensek | MPI-k |

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

A

Belföldi rezidensek

MPI-k

| | Nem MPI-k | Ebből nem pénzügyi vállalatok (S.11) (10) |
| --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Ebből nem pénzügyi vállalatok (S.11) (10)

| | Ebből háztartások, stb. (S.14) |
| --- | --- |

Ebből háztartások, stb. (S.14)

| B | Más részt vevő tagállamok rezidensei | MPI-k |
| --- | --- | --- |

B

Más részt vevő tagállamok rezidensei

MPI-k

| | Nem MPI-k | Ebből nem pénzügyi vállalatok (S.11) |
| --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Ebből nem pénzügyi vállalatok (S.11)

| | Ebből háztartások, stb. (S.14) |
| --- | --- |

Ebből háztartások, stb. (S.14)

| C | A külföldön rezidensek |
| --- | --- |

C

A külföldön rezidensek

| A | Belföldi rezidensek | MPI-k |
| --- | --- | --- |

A

Belföldi rezidensek

MPI-k

| | Nem MPI-k |
| --- | --- |

Nem MPI-k

| B | Más részt vevő tagállamok rezidensei | MPI-k |
| --- | --- | --- |

B

Más részt vevő tagállamok rezidensei

MPI-k

| | Nem MPI-k |
| --- | --- |

Nem MPI-k

| C | A külföldön rezidensek |
| --- | --- |

C

A külföldön rezidensek

Földrajzi részletezés

Az euróövezet EPK-statisztikáinak összeállítása szükségessé teszi a részt vevő tagállamokban rezidens ügyfeleknek a belföldi és az egyéb részt vevő tagállamok szerinti bontásban történő meghatározását. A megkövetelt teljes körű földrajzi tagolás tehát az alábbi: »belföldi/egyéb részt vevő tagállamok/külföld«. A nem részt vevő tagállamok esetében a részletezés a következő: »belföldi/részt vevő tagállamok/külföld«.

A földrajzi részletezés az alábbi mérlegtételeket érinti:

| — | Összes befektetési alap/befektetési alapok a befektetési politika szerinti bontásban: különösen a »nem részvény értékpapírok«, »részvények és egyéb részesedések«, »befektetési jegyek« (eszközoldal) és »kibocsátott befektetési jegyek« (forrásoldal) sorok tekintetében. Az eszközoldal esetében az információ kulcsfontosságú mutatószámnak számít, a forrásoldal esetében tájékoztató adatként kell jelenteni. |
| --- | --- |

—

Összes befektetési alap/befektetési alapok a befektetési politika szerinti bontásban: különösen a »nem részvény értékpapírok«, »részvények és egyéb részesedések«, »befektetési jegyek« (eszközoldal) és »kibocsátott befektetési jegyek« (forrásoldal) sorok tekintetében. Az eszközoldal esetében az információ kulcsfontosságú mutatószámnak számít, a forrásoldal esetében tájékoztató adatként kell jelenteni.

| — | Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok: a »hitelek« sort kell belföldi/egyéb részt vevő tagállamok szerinti földrajzi részletezésben jelenteni (kulcsfontosságú mutatószámként). |
| --- | --- |

—

Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok: a »hitelek« sort kell belföldi/egyéb részt vevő tagállamok szerinti földrajzi részletezésben jelenteni (kulcsfontosságú mutatószámként).

Szektor szerinti bontás (11)

Az előírt, szektor szerinti elsődleges részletezés az »MPI-k/nem MPI-k« alapján történő bontás. Az MPI meghatározása jól ismert, a »nem MPI« magába foglalja az »államháztartást« (12) és az »egyéb rezidens szektorokat« (13) is.

A belföldi adatok és az egyéb részt vevő tagállamok adatainak tekintetében megkövetelt, szektor szerinti részletezés azonos. A külföldre vonatkozó adatok esetében nem kell szektor szerinti részletezést nyújtani.

Szektor szerinti részletezésre csak néhány sor tekintetében van szükség:

| — | »Tájékoztató adatként« kell jelenteni a »befektetési alapok« (összes befektetési alap és befektetésfajták szerint részletezett befektetési alapok) alszektor esetében csak azokat a sorokat, ahol földrajzi részletezést is meg kell adni. |
| --- | --- |

—

»Tájékoztató adatként« kell jelenteni a »befektetési alapok« (összes befektetési alap és befektetésfajták szerint részletezett befektetési alapok) alszektor esetében csak azokat a sorokat, ahol földrajzi részletezést is meg kell adni.

| — | »Kulcsfontosságú mutatószámként« kell jelenteni a »hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok« alszektor mérlegének »hitelek« sorát. Kizárólag ezen EPK-alkategória említett sora tekintetében elkülönítetten meg kell állapítani a »nem pénzügyi vállalatoknak és háztartásoknak« nyújtott »hiteleket« is. |
| --- | --- |

—

»Kulcsfontosságú mutatószámként« kell jelenteni a »hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok« alszektor mérlegének »hitelek« sorát. Kizárólag ezen EPK-alkategória említett sora tekintetében elkülönítetten meg kell állapítani a »nem pénzügyi vállalatoknak és háztartásoknak« nyújtott »hiteleket« is.

Rendeltetés szerinti bontás

Ezt a részletezést csak a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatokra vonatkozó adatok tekintetében kell elkészíteni. A »hitelek« mérlegtételről van szó, ezen belül különösen a háztartásoknak nyújtott »hitelekről«, amelyek esetében a hitel rendeltetését kell megjelölni (fogyasztói hitel, lakáscélú hitel és egyéb (maradék) hitelek szerinti bontásban). Ezt a részletezést kulcsfontosságú mutatószámként kell jelenteni.

4.2.   Kiigazító adatok

Kiigazító adatokat csak az állományadatokban bekövetkező jelentős törés esetén kell jelenteni. Például kiigazító adatokat kell szolgáltatni, ha az ESA 95 keretrendszere végrehajtásával kapcsolatosan átsorolásokra kerül sor. Az adatok önkéntes alapon, a rendelkezésre állás függvényében szolgáltathatók.

4.3.   Tranzakciós adatok

Az EPK-kra vonatkozó statisztikák rövid távú megközelítése alapján a pénzügyi tranzakciók, a befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyek eladásának és visszavásárlásának adatait az »összes befektetési alap« alkategória mellé adott »tájékoztató adatként« kell megjelölni (összes befektetési alapra a befektetés fajtája szerint a befektetési alapokra).

Instrumentum és lejárat szerinti részletezés: az alábbi táblázat áttekintést nyújt a tranzakciókról továbbított adatok megkívánt, instrumentum és lejárat szerinti részletezéséről.

Áttekintés a tranzakciókról továbbított adatok instrumentum és lejárat szerinti részletezéséről

| INSTRUMENTUM – ÉS LEJÁRATI KATEGÓRIÁK |
| --- |
| ESZKÖZÖK | FORRÁSOK |
| 1. | Betétek |

INSTRUMENTUM – ÉS LEJÁRATI KATEGÓRIÁK

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

1.

Betétek

| 2. | Nem részvény értékpapírok | legfeljebb 1 éves |
| --- | --- | --- |

2.

Nem részvény értékpapírok

legfeljebb 1 éves

| | 1 éven túli |
| --- | --- |

1 éven túli

| 3. | Részvények és egyéb részesedések (14) |
| --- | --- |

3.

Részvények és egyéb részesedések (14)

| 4. | Befektetési jegyek |
| --- | --- |

4.

Befektetési jegyek

| 5. | Befektetett eszközök (15) |
| --- | --- |

5.

Befektetett eszközök (15)

| 6. | Egyéb eszközök (pl. hitelek és pénzügyi derivatívák) (16) |
| --- | --- |

6.

Egyéb eszközök (pl. hitelek és pénzügyi derivatívák) (16)

| 1. | Betétek és hitelek |
| --- | --- |

1.

Betétek és hitelek

| 2. | Kibocsátott befektetési jegyek |
| --- | --- |

2.

Kibocsátott befektetési jegyek

| 3. | Egyéb kötelezettségek (beleértve a hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírokat, tőkét és tartalékokat, pénzügyi derivatívákat) |
| --- | --- |

3.

Egyéb kötelezettségek (beleértve a hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírokat, tőkét és tartalékokat, pénzügyi derivatívákat)

Eszközök összesen = Források összesen (minden kategória által jelentett)

Befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyek eladása és visszavásárlása: az alábbi táblázat áttekintést nyújt a befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyek eladásáról és visszavásárlásáról továbbított adatok megkívánt, instrumentum szerinti részletezéséről.

Befektetési alapok által kibocsátott befektetési jegyek eladása és visszavásárlása

| INSTRUMENTUM KATEGÓRIÁK |
| --- |
| ESZKÖZÖK | FORRÁSOK |
| | 1. | Kibocsátott befektetési jegyek – új értékesítés |

INSTRUMENTUM KATEGÓRIÁK

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

1.

Kibocsátott befektetési jegyek – új értékesítés

| 2. | Kibocsátott befektetési jegyek – visszavásárlás |
| --- | --- |

2.

Kibocsátott befektetési jegyek – visszavásárlás

A MUFA összeállításával kapcsolatos további kötelezettségek: az alábbi táblázat áttekintés nyújt a tranzakciók adatainak szükséges további, instrumentum és lejárat szerinti részletezésről.

A MUFA összeállításával kapcsolatos további kötelezettségek

| INSTRUMENTUM – ÉS LEJÁRATI KATEGÓRIÁK |
| --- |
| ESZKÖZÖK | FORRÁSOK |
| 1. | Jegyzett részvények |

INSTRUMENTUM – ÉS LEJÁRATI KATEGÓRIÁK

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

1.

Jegyzett részvények

| 2. | PPA befektetési jegyek |
| --- | --- |

2.

PPA befektetési jegyek

| 3. | Hitelek | legfeljebb egy éves |
| --- | --- | --- |

3.

Hitelek

legfeljebb egy éves

| | egy éven túli |
| --- | --- |

egy éven túli

4.4.   Az adatszolgáltatás gyakorisága, határideje és időtartama

Az adatokat az EKB-nak negyedéves gyakorisággal kell szolgáltatni.

Az EPK-statisztikákat legkésőbb a referencia-időszak végét követő harmadik hónap utolsó naptári napjáig, illetve – ha a hónap utolsó naptári napja az NKB-ban nem banki munkanap – az NKB ezt megelőző banki munkanapjáig (17) kell továbbítani az EKB-nak. A pontos adatközlési időpontokat az NKB-k előzetesen, adatszolgáltatási naptár formájában kapják meg. A visszamenőleges negyedéves adatokat a legkorábbi ilyen referencia-időszakkal, de legalább az 1998. negyedik negyedéves referencia-időszakkal kezdődően kell jelenteni az EKB-nak.

5.   Az EPK-statisztikák elektronikus továbbítása – a kulcscsalád azonosítója: OFI

Az EPK-kulcscsalád az euro-övezet EPK-mérlegstatisztikáit jelöli. Kialakítása olyan módon történt, hogy a lehető legközelebb álljon a mérlegstatisztikák számára már meghatározott kulcscsalád kódlistáihoz és értékeihez.

5.1.   Dimenziók

Az alábbi táblázat az EPK-kulcscsaládban alkalmazott dimenziókat ismerteti. Az EPK-statisztikák esetében 11 dimenziót választottak ki, amelyek alapvető szerepet játszanak az idősorok azonosításában.

| Pozíció a kulcsban: | Fogalom (mnemonikus) | Fogalom megnevezése | Érték formátuma | Kódlista (mnemonikus) | Kódlista elnevezése |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dimenziók |
| 1 | FREQ | Gyakoriság | AN1 | CL_FREQ | Gyakoriság kódlista (BIS, EKB) |
| 2 | REF_AREA | Referenciaterület | AN2 | CL_AREA_EE | Referenciaterület kódlista (Eurostat BoP, EKB) |
| 3 | ADJUSTMENT | Kiigazítási mutatószám | AN1 | CL_ADJUSTMENT | Kiigazítási mutatószám kódlista (BIS, EKB) |
| 4 | OFI_REP_SECTOR | EPK referenciaszektor szerinti részletezés | AN2 | CL_OFI_REP_SECTOR | EPK referenciaszektor szerinti részletezés kódlista (EKB) |
| 5 | OFI_ITEM | EPK-mérlegtétel | AN3 | CL_OFI_ITEM | EPK-mérlegtétel kódlista (EKB) |
| 6 | MATURITY_ORIG | eredeti lejárat | AN1 | CL_MATURITY_ORIG | eredeti lejárat kódlista (EKB) |
| 7 | DATA_TYPE | Adattípus | AN1 | CL_DATA_TYPE | Adattípus – flow vagy állomány (EKB, BIS) |
| 8 | COUNT_AREA | Partnerintézmény területe | AN2 | CL_AREA_EE | Referenciaterület kódlista (Eurostat BoP, EKB) |
| 9 | BS_COUNT_SECTOR | Partnerintézmény szektora | AN4 | CL_BS_COUNT_SECTOR | Partnerintézményi szektor kódlistája (EKB, BIS) |
| 10 | CURRENCY_TRANS | Tranzakció devizaneme | AN3 | CL_CURRENCY | Devizanem kódlista (EKB, BIS, Eurostat BoP) |
| 11 | SERIES_DENOM | Az adatsor devizaneme vagy különleges számítás | AN1 | CL_SERIES_DENOM | Az adatsor devizaneme vagy különleges számítás kódlistája (EKB) |

Pozíció a kulcsban:

Fogalom (mnemonikus)

Fogalom megnevezése

Érték formátuma

Kódlista (mnemonikus)

Kódlista elnevezése

Dimenziók

1

FREQ

Gyakoriság

AN1

CL_FREQ

Gyakoriság kódlista (BIS, EKB)

2

REF_AREA

Referenciaterület

AN2

CL_AREA_EE

Referenciaterület kódlista (Eurostat BoP, EKB)

3

ADJUSTMENT

Kiigazítási mutatószám

AN1

CL_ADJUSTMENT

Kiigazítási mutatószám kódlista (BIS, EKB)

4

OFI_REP_SECTOR

EPK referenciaszektor szerinti részletezés

AN2

CL_OFI_REP_SECTOR

EPK referenciaszektor szerinti részletezés kódlista (EKB)

5

OFI_ITEM

EPK-mérlegtétel

AN3

CL_OFI_ITEM

EPK-mérlegtétel kódlista (EKB)

6

MATURITY_ORIG

eredeti lejárat

AN1

CL_MATURITY_ORIG

eredeti lejárat kódlista (EKB)

7

DATA_TYPE

Adattípus

AN1

CL_DATA_TYPE

Adattípus – flow vagy állomány (EKB, BIS)

8

COUNT_AREA

Partnerintézmény területe

AN2

CL_AREA_EE

Referenciaterület kódlista (Eurostat BoP, EKB)

9

BS_COUNT_SECTOR

Partnerintézmény szektora

AN4

CL_BS_COUNT_SECTOR

Partnerintézményi szektor kódlistája (EKB, BIS)

10

CURRENCY_TRANS

Tranzakció devizaneme

AN3

CL_CURRENCY

Devizanem kódlista (EKB, BIS, Eurostat BoP)

11

SERIES_DENOM

Az adatsor devizaneme vagy különleges számítás

AN1

CL_SERIES_DENOM

Az adatsor devizaneme vagy különleges számítás kódlistája (EKB)

Mind a 11 statisztikai dimenzió egy kapcsolódó kódlistából veszi az értékeit. Például a fenti táblázat szerint a REF_AREA (referenciaterület) dimenzió a CL_AREA_EE kódlistából veszi az értékeit. Az alábbiakban az EPK-kulcscsalád dimenzióinak bemutatása következik, ugyanabban a sorrendben, ahogyan az adatsorkulcsban megjelennek.

1. sz. dimenzió: Gyakoriság (FREQ; hossza: egy karakter)

Ez a dimenzió a szolgáltatott idősorok gyakoriságát jelöli. Az EPK-kulcscsaládban alkalmazott érték »Q« a negyedéves adatok számára, amely a CL_FREQ kódlistában megadott értékek részhalmazát alkotja. Ha az országos adatok csak ritkábban (azaz félévente vagy évente) állnak rendelkezésre, az NKB-k becslést készítenek a negyedéves adatokra. Ha a negyedéves adatok becslése sem lehetséges, az adatokat abban az esetben is negyedéves idősorokként kell szolgáltatni (azaz az éves adatokat yyyyQ4, a féléves adatokat yyyyQ2 és yyyyQ4 formában kell jelenteni, a kimaradó negyedéveket pedig vagy egyáltalán nem, vagy hiányzó adatként »L« megfigyelési státussal (18) jelentik).

2. sz. dimenzió: Referenciaterület (REF_AREA; hossza: két karakter)

Ez a dimenzió azt az országot jelöli, amelyben az adatszolgáltató intézmény rezidens. A hozzá kapcsolódó CL_AREA_EE kódlista a szokásos ISO országlistát és néhány további értéket tartalmaz (lásd még a 8. sz. dimenziót: Partnerintézmény területe). Az értékeknek az EPK-kulcscsaládban alkalmazott részhalmaza az Európai Unió (EU) tagállamainak felel meg.

3. sz. dimenzió: Kiigazítási mutatószám (ADJUSTMENT; hossza: egy karakter)

Ez a dimenzió azt jelöli, hogy sor került-e szezonális kiigazításra és/vagy munkanaphatás kiigazításra. A hozzá kapcsolódó kódlista a CL_ADJUSTMENT. Az EPK-kulcscsaládban használatos kódérték »N« a sem időszaki, sem munkanaphatás kiigazítás jelölésére.

4. sz. dimenzió: EPK referenciaszektorok szerinti részletezés (OFI_REP_SECTOR; hossza: két karakter)

Ez a dimenzió az adatszolgáltató EPK típusát jelöli, és a CL_OFI_REP_SECTOR kódlistához kapcsolódik. A dimenzió az alábbi 11 értéket veheti fel: összes befektetési alap (»10«); a befektetésfajta szerint részletezett befektetési alapok: részvényalapok (»11«), kötvényalapok (»12«), vegyes alapok (»13«), ingatlanalapok (»14«) és egyéb alapok (»15«); a befektetők jellege szerint részletezett befektetési alapok: nyilvános alapok (»1G«) és zártkörű alapok (»1S«); értékpapír-kereskedők (»20«); hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok (»30«) és egyéb EPK-kategóriák (»40«).

5. sz. dimenzió: EPK-mérlegtétel (OFI_ITEM; hossza: három karakter)

Ez a dimenzió az EPK-k mérlegének mérlegtételeit jelöli, és a CL_OFI_ITEM kódlistához kapcsolódik. Az eszközök és források értékeit az »A« vagy »L« előjelző kiegészítő azonosítja, és az értékek lehetőség szerint a sorok közötti hierarchikus rangsor szerint szerveződnek és kapnak kódokat. Mivel az EPK-k típusuktól függően különböző pénzügyi tevékenységekre összpontosítanak, nem minden mérlegtétel alkalmazható minden típus esetében. Különösen az eszközoldalon az »egyéb eszközök« sornak két különböző meghatározása létezik:

| — | egyéb eszközök (ideértve a hiteleket) (»A8A«), amely a hitelezéssel foglalkozó EPK-k kivételével minden EPK-kategória esetében alkalmazandó,
  és |
| --- | --- |

—

egyéb eszközök (ideértve a hiteleket) (»A8A«), amely a hitelezéssel foglalkozó EPK-k kivételével minden EPK-kategória esetében alkalmazandó,

és

| — | egyéb eszközök (ideértve a betéteket, készpénzt, befektetési jegyeket, befektetett eszközöket és pénzügyi derivatívákat) (»A8B«), amely a hitelezéssel foglalkozó EPK-k esetében alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

egyéb eszközök (ideértve a betéteket, készpénzt, befektetési jegyeket, befektetett eszközöket és pénzügyi derivatívákat) (»A8B«), amely a hitelezéssel foglalkozó EPK-k esetében alkalmazandó.

A forrásoldalon az »egyéb kötelezettségek« sornak három különböző meghatározása létezik:

| — | egyéb kötelezettségek (a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, tőke és tartalékok és a pénzügyi derivatívák kivételével) (»L6A«), amely az értékpapír-kereskedők esetében alkalmazandó, |
| --- | --- |

—

egyéb kötelezettségek (a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, tőke és tartalékok és a pénzügyi derivatívák kivételével) (»L6A«), amely az értékpapír-kereskedők esetében alkalmazandó,

| — | egyéb kötelezettségek (ideértve a pénzügyi derivatívákat) (»L6B«), amely a hitelezéssel foglalkozó EPK-k esetében alkalmazandó,
  és |
| --- | --- |

—

egyéb kötelezettségek (ideértve a pénzügyi derivatívákat) (»L6B«), amely a hitelezéssel foglalkozó EPK-k esetében alkalmazandó,

és

| — | egyéb kötelezettségek (ideértve a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat és a tőke és tartalékokat) (»L6C«), amely a befektetési alapok kategóriáira alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

egyéb kötelezettségek (ideértve a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat és a tőke és tartalékokat) (»L6C«), amely a befektetési alapok kategóriáira alkalmazandó.

6. sz. dimenzió: eredeti lejárat (MATURITY_ORIG; hossza: egy karakter)

Ez a dimenzió a mérlegtételek eredeti futamidejét jelöli, és a CL_MATURITY_ORIG kódlistához kapcsolódik. Az legfeljebb egyéves (»F«) és egy éven túli (»K«) eredeti lejárat szerinti részletezés a befektetési alapok kategóriáinak »nem részvény értékpapírok« sorára vonatkozik. Bár a lejárat szerinti bontás ebben az összefüggésben nem követelmény, alapelvként az eredeti lejárat vonatkozik a »hitelek« és »betétek« eszközsorokra, valamint a »betétek és hitelek« és a »hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok« forrásoldali sorokra is. Ez esetekben az »A« értéket a teljes futamidőre kell vonatkoztatni. Minden más sorban a nem releváns jelentésű »X« értéket kell feltüntetni.

7. sz. dimenzió: Adattípus (DATA_TYPE; hossza: egy karakter)

Ezt a dimenziót a CL_DATA_TYPE kódlista mutatja be, és a jelentendő adatok típusát jelöli: bruttó állomány (»1«), eladások (»2«), visszavásárlások (»3«), pénzügyi tranzakciók (»4«) és átsorolások és egyéb kiigazítások (»5«). Az átsorolások és egyéb kiigazítások az EPK adatszolgáltató szektor mérlegében szereplő eszközöknek és forrásoknak az alábbiakból eredő változásait foglalják magukba: 1) az adatszolgáltatók körének változásai; 2) vállalati átszervezés; 3) eszközök és források átsorolása; és 4) olyan adatszolgáltatási hibák helyesbítése, amelyeket technikai okokból nem lehet a teljes érintett időszakra vonatkozóan kivezetni az állományi adatokból.

8. sz. dimenzió: Partnerintézmény területe (COUNT_AREA; hossza: két karakter)

Ez a dimenzió azt a területet jelöli, ahol az EPK-mérleg ügyfele rezidens. Az ehhez a fogalomhoz tartozó kódlista a CL_AREA_EE, amely a szokásos ISO országlistát és további értékeket tartalmaz (pl. »U6« – Belföldi: az adatszolgáltató EPK országával megegyező ország). Az EPK-kulcscsalád céljából az értékek részhalmaza használatos: belföldi (hazai vagy referenciaterület) (»U6«); egyéb részt vevő tagállamok (a referenciaterület kivételével minden ország) (»U5«); külföld (»U4«) és a világ (összes intézmény) (»A1«). Ha egy ország részt vevő tagállammá válik, a belépés előtti időszakra vonatkozó visszamenőleges adatokat a monetáris unió (»U2«) és a részt vevő tagállamokon és a beszámolási/hazai területen kívüli minden terület (»U8«) ügyfél származási helye kóddal kell szolgáltatni (19).

9 sz. dimenzió: Ügyfél szektora (BS_COUNT_SECTOR; hossza: négy karakter)

Ez a dimenzió az EPK-mérlegtételek ügyfélszektorok szerinti részletezését jelöli, és a CL_BS_COUNT_SECTOR kódlistához kapcsolódik. Öt ügyfélszektort kell megkülönböztetni: MPI-k (»1000«); nem MPI-k (»2000«); egyéb rezidens szektorok – ebből nem pénzügyi vállalatok (»2240«); egyéb rezidens szektorok – ebből háztartások (»2251«) és a meg nem határozott szektor (»0000«).

10. sz. dimenzió: A tranzakció devizaneme (CURRENCY_TRANS; hossza: három karakter)

Ez a dimenzió az EPK-mérlegtételekre alkalmazott devizanemet jelöli, és a CL_CURRENCY kódlistához kapcsolódik. Kizárólag a minden deviza összesent jelölő »Z01« érték használatos.

11. sz. dimenzió: Adatsorok devizaneme vagy különleges számítás (SERIES_DENOM; hossza: egy karakter)

Ez a dimenzió azt jelöli, hogy a szolgáltatott adatsorok nemzeti vagy közös devizában (euro) készültek-e. Két értéke van (»N« nemzeti deviza és »E« euro), amelyet a CL_SERIES_DENOM kódlista szolgáltat. Az »E« értéket a részt vevő tagállamok alkalmazzák, az »N« értéket pedig az új részt vevő tagállamok a belépés előtti időszakra vonatkozó visszamenőleges adatok szolgáltatásához (20).

5.2.   Attribútumok

A kulcsot meghatározó 11 dimenzión kívül attribútumok is meghatározásra kerültek (21). Ezeket az információcsere különböző szintjein alkalmazzák:

Mérlegtétel-kulcscsalád (ECB_OFI): kódolt és kódolatlan attribútumok

| Hozzárendelés szintje | Statisztikai fogalom | Értékformátum | Kódlista |
| --- | --- | --- | --- |
| Attribútumok rokon szinten
  (az FNS-csoport felhasználásával továbbítva) |
| Rokon | TITLE_COMPL | Cím kiegészítője | AN..1050 | Kódolatlan | |
| Rokon | UNIT | Egység | AN..12 | CL_UNIT | Egység kódlista (BIS, EKB, Eurostat BoP) |
| Rokon | UNIT_MULT | Egységszorzó | AN.2 | CL_UNIT_MULT | Egységszorzó kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP) |
| Rokon | DECIMALS | Tizedesek | N1 | CL_DECIMALS | Tizedesek kódlistája (BIS, EKB) |
| Rokon | TITLE | Cím | AN..70 | Kódolatlan | |
| Rokon | NAT_TITLE | Cím nemzeti nyelven | AN..350 | Kódolatlan | |
| Rokon | COMPILATION | Összeállítás | AN..1050 | Kódolatlan | |
| Rokon | COVERAGE | Lefedettség | AN..350 | Kódolatlan | |
| Attribútumok idŐsor szinten
  (az FNS-csoport felhasználásával továbbítva) |
| Idősor | COLLECTION | Adatgyűjtés azonosítója | AN1 | CL_COLLECTION | Adatgyűjtés azonosítója kódlista (BIS, EKB) |
| Idősor | AVAILABILITY | Hozzáférhetőség | AN1 | CL_AVAILABILITY | Szervezeti hozzáférhetőség kódlista (BIS, EKB) |
| Idősor | DOM_SER_IDS | Belföldi sorok azonosítója | AN..70 | Kódolatlan | |
| Idősor | BREAKS | Törések | AN..350 | Kódolatlan | |
| Attribútumok megfigyelési szinten
  (a fő ARR szegmens adataival együtt továbbítva) |
| Megfigyelés | OBS_STATUS | Megfigyelési státus | AN1 | CL_OBS_STATUS | Megfigyelési státus kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP) |
| Megfigyelés | OBS_CONF | Megfigyelés bizalmas jellege | AN1 | CL_OBS_CONF | Megfigyelés bizalmas jellege kódlista (Eurostat BoP, EKB) |
| Megfigyelés | OBS_PRE_BREAK | Törés előtti megfigyelési érték | AN..15 | - | |
| Megfigyelés | OBS_COM | Megfigyelési megjegyzés | AN..350 | Kódolatlan | |

Hozzárendelés szintje

Statisztikai fogalom

Értékformátum

Kódlista

Attribútumok rokon szinten

(az FNS-csoport felhasználásával továbbítva)

Rokon

TITLE_COMPL

Cím kiegészítője

AN..1050

Kódolatlan

Rokon

UNIT

Egység

AN..12

CL_UNIT

Egység kódlista (BIS, EKB, Eurostat BoP)

Rokon

UNIT_MULT

Egységszorzó

AN.2

CL_UNIT_MULT

Egységszorzó kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP)

Rokon

DECIMALS

Tizedesek

N1

CL_DECIMALS

Tizedesek kódlistája (BIS, EKB)

Rokon

TITLE

Cím

AN..70

Kódolatlan

Rokon

NAT_TITLE

Cím nemzeti nyelven

AN..350

Kódolatlan

Rokon

COMPILATION

Összeállítás

AN..1050

Kódolatlan

Rokon

COVERAGE

Lefedettség

AN..350

Kódolatlan

Attribútumok idŐsor szinten

(az FNS-csoport felhasználásával továbbítva)

Idősor

COLLECTION

Adatgyűjtés azonosítója

AN1

CL_COLLECTION

Adatgyűjtés azonosítója kódlista (BIS, EKB)

Idősor

AVAILABILITY

Hozzáférhetőség

AN1

CL_AVAILABILITY

Szervezeti hozzáférhetőség kódlista (BIS, EKB)

Idősor

DOM_SER_IDS

Belföldi sorok azonosítója

AN..70

Kódolatlan

Idősor

BREAKS

Törések

AN..350

Kódolatlan

Attribútumok megfigyelési szinten

(a fő ARR szegmens adataival együtt továbbítva)

Megfigyelés

OBS_STATUS

Megfigyelési státus

AN1

CL_OBS_STATUS

Megfigyelési státus kódlistája (BIS, EKB, Eurostat BoP)

Megfigyelés

OBS_CONF

Megfigyelés bizalmas jellege

AN1

CL_OBS_CONF

Megfigyelés bizalmas jellege kódlista (Eurostat BoP, EKB)

Megfigyelés

OBS_PRE_BREAK

Törés előtti megfigyelési érték

AN..15

-

Megfigyelés

OBS_COM

Megfigyelési megjegyzés

AN..350

Kódolatlan

Minden attribútumot bizonyos technikai tulajdonságok jellemeznek, ezek felsorolása az alábbi táblázatban található.

Az euróövezeti NKB-k adatszolgáltatása az EKB számára

Az ECB_OFI kulcscsalád közös attribútumtulajdonságai

| | Státus | Az első értéket ... (23) határozta meg | NKB-k által módosítható |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | EKB | Nem |
| UNIT | M | EKB | Nem |
| UNIT_MULT | M | EKB | Nem |
| DECIMALS | M | EKB | Nem |
| TITLE | C | EKB | Nem |
| NAT_TITLE | C | NKB | Igen |
| COMPILATION | C | NKB | Igen (22) |
| COVERAGE | C | NKB | Igen (22) |
| COLLECTION | M | EKB | Nem |
| AVAILABILITY | M | EKB/NKB | Igen |
| DOM_SER_IDS | C | NKB | Igen |
| BREAKS | C | NKB | Igen |
| OBS_STATUS | M | NKB | Igen |
| OBS_CONF | C | NKB | Igen |
| OBS_PRE_BREAK | C | NKB | Igen |
| OBS_COM | C | NKB/EKB | Igen |
| | M:Kötelező,
  C:Feltételes | | |

Státus

Az első értéket ... (23) határozta meg

NKB-k által módosítható

TITLE_COMPL

M

EKB

Nem

UNIT

M

EKB

Nem

UNIT_MULT

M

EKB

Nem

DECIMALS

M

EKB

Nem

TITLE

C

EKB

Nem

NAT_TITLE

C

NKB

Igen

COMPILATION

C

NKB

Igen (22)

COVERAGE

C

NKB

Igen (22)

COLLECTION

M

EKB

Nem

AVAILABILITY

M

EKB/NKB

Igen

DOM_SER_IDS

C

NKB

Igen

BREAKS

C

NKB

Igen

OBS_STATUS

M

NKB

Igen

OBS_CONF

C

NKB

Igen

OBS_PRE_BREAK

C

NKB

Igen

OBS_COM

C

NKB/EKB

Igen

M:Kötelező,

C:Feltételes

Az alábbiakban az egyes attribútumok bemutatása következik, szükség esetén a vonatkozó kódlistával együtt (nagybetűkkel jelölve, azaz CL_****).

5.2.1.   Attribútumok rokon szinten

Kötelező:

| — | TITLE_COMPL (kódolatlan): A címet kiegészítő attribútumot az EKB állapítja meg, tárolja és terjeszti (angol nyelven, maximális hossza 350 karakter). Ha egy NKB módosítást kíván végrehajtani, akkor erre az EKB-val folytatott egyeztetést követően van lehetőség. A módosítást az EKB hajtja végre. |
| --- | --- |

—

TITLE_COMPL (kódolatlan): A címet kiegészítő attribútumot az EKB állapítja meg, tárolja és terjeszti (angol nyelven, maximális hossza 350 karakter). Ha egy NKB módosítást kíván végrehajtani, akkor erre az EKB-val folytatott egyeztetést követően van lehetőség. A módosítást az EKB hajtja végre.

| — | UNIT (kódlista: CL_UNIT): Ez az attribútum a szolgáltatott adatok mértékegységét adja meg. A részt vevő tagállamok euróban jelentik az adatokat, az EKB pedig »EUR« értékre állítja be ezt az attribútumot (DENOM = »EUR«). Ha egy ország részt vevő tagállammá válik, az EKB a belépés előtti időszakra vonatkozó visszamenőleges adatok tekintetében a megfelelő nemzeti devizára állítja be ennek az attribútumnak az értékét (24). |
| --- | --- |

—

UNIT (kódlista: CL_UNIT): Ez az attribútum a szolgáltatott adatok mértékegységét adja meg. A részt vevő tagállamok euróban jelentik az adatokat, az EKB pedig »EUR« értékre állítja be ezt az attribútumot (DENOM = »EUR«). Ha egy ország részt vevő tagállammá válik, az EKB a belépés előtti időszakra vonatkozó visszamenőleges adatok tekintetében a megfelelő nemzeti devizára állítja be ennek az attribútumnak az értékét (24).

| — | UNIT_MULT (kódlista: CL_UNIT_MULT): Ez az attribútum azt mutatja meg, hogy az adatsort milliókban (UNIT_MULT = »6«), milliárdokban (UNIT_MULT = »9«) stb. fejezték-e ki. Az NKB-k az adatokat milliókban adják meg, és az EKB az attribútum értékét 6-ra állítja be (UNIT_MULT = »6«). |
| --- | --- |

—

UNIT_MULT (kódlista: CL_UNIT_MULT): Ez az attribútum azt mutatja meg, hogy az adatsort milliókban (UNIT_MULT = »6«), milliárdokban (UNIT_MULT = »9«) stb. fejezték-e ki. Az NKB-k az adatokat milliókban adják meg, és az EKB az attribútum értékét 6-ra állítja be (UNIT_MULT = »6«).

| — | DECIMALS (kódlista: CL_DECIMALS): Ez az attribútum a megfigyelések értékeire adott tizedes helyek számát mutatja meg, az NKB-k az adatokat három tizedesjegy pontossággal adják meg, az EKB pedig minden adatsor tekintetében 3-ra állítja be az attribútum értékét (ezért DECIMALS = »3«). |
| --- | --- |

—

DECIMALS (kódlista: CL_DECIMALS): Ez az attribútum a megfigyelések értékeire adott tizedes helyek számát mutatja meg, az NKB-k az adatokat három tizedesjegy pontossággal adják meg, az EKB pedig minden adatsor tekintetében 3-ra állítja be az attribútum értékét (ezért DECIMALS = »3«).

Feltételes:

| — | TITLE (kódolatlan): A címadatsor legfeljebb 70 karaktert engedélyez. A korlátozott terjedelem figyelembevételével helyette a TITLE COMPLEMENT (címkiegészítő) használatos kötelező attribútumként. A TITLE (cím) attribútumot rövid címek készítésére lehetne felhasználni. |
| --- | --- |

—

TITLE (kódolatlan): A címadatsor legfeljebb 70 karaktert engedélyez. A korlátozott terjedelem figyelembevételével helyette a TITLE COMPLEMENT (címkiegészítő) használatos kötelező attribútumként. A TITLE (cím) attribútumot rövid címek készítésére lehetne felhasználni.

| — | NAT_TITLE (kódolatlan): Az NKB-k ezt az attribútumot a saját nemzeti nyelvükön készített pontos leírásokhoz és egyéb kiegészítő specifikációkhoz használhatják. Bár a nagy- és kisbetűs írásmód nem okoz problémát, az ékezetes karakterek és a kiterjesztett alfanumerikus jelek továbbítása a rendszeres használat előtt még kísérleteket igényel. |
| --- | --- |

—

NAT_TITLE (kódolatlan): Az NKB-k ezt az attribútumot a saját nemzeti nyelvükön készített pontos leírásokhoz és egyéb kiegészítő specifikációkhoz használhatják. Bár a nagy- és kisbetűs írásmód nem okoz problémát, az ékezetes karakterek és a kiterjesztett alfanumerikus jelek továbbítása a rendszeres használat előtt még kísérleteket igényel.

| — | COMPILATION (kódolatlan): Ez az attribútum az alkalmazott összeállítási módszerek szöveges magyarázatára szolgál, és az alábbi információkat tartalmazza:






  — | adatforrások/adatgyűjtési rendszerek, |
| --- | --- | --- |

—

COMPILATION (kódolatlan): Ez az attribútum az alkalmazott összeállítási módszerek szöveges magyarázatára szolgál, és az alábbi információkat tartalmazza:

—

adatforrások/adatgyűjtési rendszerek,

| — | összeállítási eljárások (ideértve a becslések/feltételezések leírását), |
| --- | --- |

—

összeállítási eljárások (ideértve a becslések/feltételezések leírását),

| — | jogi keret: az országos jogi keretre és az EU-irányelvekkel való kapcsolatokra vonatkozó információ minden EPK-típus esetében, |
| --- | --- |

—

jogi keret: az országos jogi keretre és az EU-irányelvekkel való kapcsolatokra vonatkozó információ minden EPK-típus esetében,

| — | eltérések az EKB adatszolgáltatási rendelkezéseitől (instrumentum/lejárat/földrajzi/szektor szerinti besorolás és értékelési módszerek), |
| --- | --- |

—

eltérések az EKB adatszolgáltatási rendelkezéseitől (instrumentum/lejárat/földrajzi/szektor szerinti besorolás és értékelési módszerek),

| — | a befektetési alapok fajták szerinti besorolásának feltételei. |
| --- | --- |

—

a befektetési alapok fajták szerinti besorolásának feltételei.

Az ennél az attribútumnál feltüntetendő információ részletes bemutatása a 2. függelékben (1-5. pont) található.

| — | COVERAGE (kódolatlan): Ez az attribútum az adatszolgáltatók körének lefedettségét ismerteti, és az összes eszköz/forrás adatsornál kell szerepeltetni. Az attribútum a főbb kategóriákba tartozó EPK-típusokat mutatja be. Ha ismeretes, hogy a lefedettség csak részleges, akkor a piaci részesedést meg kell becsülni. Az attribútumnál jelezni kell azt is, hogy az adatokat bruttósították-e. Az ennél az attribútumnál feltüntetendő információ további részletei a 2. függelékben (6. pont) találhatók. |
| --- | --- |

—

COVERAGE (kódolatlan): Ez az attribútum az adatszolgáltatók körének lefedettségét ismerteti, és az összes eszköz/forrás adatsornál kell szerepeltetni. Az attribútum a főbb kategóriákba tartozó EPK-típusokat mutatja be. Ha ismeretes, hogy a lefedettség csak részleges, akkor a piaci részesedést meg kell becsülni. Az attribútumnál jelezni kell azt is, hogy az adatokat bruttósították-e. Az ennél az attribútumnál feltüntetendő információ további részletei a 2. függelékben (6. pont) találhatók.

5.2.2.   Attribútumok idősor szinten

Kötelező:

| — | COLLECTION (kódlista: CL_COLLECTION): Ez az attribútum a megfigyelések összegyűjtésének idejére ad magyarázatot (pl. az időszak eleje, közepe vagy vége), vagy jelzi, hogy az adatok az időszak átlagára, vagy az időszak során megfigyelt legmagasabb vagy legalacsonyabb értékre, stb. vonatkoznak-e. Az EKB az EPK-adatsorokat az »időszak végére« (COLLECTION = »E«) állítja be. |
| --- | --- |

—

COLLECTION (kódlista: CL_COLLECTION): Ez az attribútum a megfigyelések összegyűjtésének idejére ad magyarázatot (pl. az időszak eleje, közepe vagy vége), vagy jelzi, hogy az adatok az időszak átlagára, vagy az időszak során megfigyelt legmagasabb vagy legalacsonyabb értékre, stb. vonatkoznak-e. Az EKB az EPK-adatsorokat az »időszak végére« (COLLECTION = »E«) állítja be.

| — | AVAILABILITY (kódlista: CL_AVAILABILITY): Ez az attribútum azokat az intézményeket adja meg, amelyek számára az adatok hozzáférhetővé tehetők. Ha egyedi megfigyelések tekintetében különleges bánásmódra van szükség, akkor a megfigyelés bizalmas jellege attribútum használható (lásd lejjebb). |
| --- | --- |

—

AVAILABILITY (kódlista: CL_AVAILABILITY): Ez az attribútum azokat az intézményeket adja meg, amelyek számára az adatok hozzáférhetővé tehetők. Ha egyedi megfigyelések tekintetében különleges bánásmódra van szükség, akkor a megfigyelés bizalmas jellege attribútum használható (lásd lejjebb).

Feltételes:

| — | DOM_SER_IDS (kódolatlan): Ez az attribútum lehetővé teszi az országos adatbázisokban alkalmazott kódokra való hivatkozást a megfelelő adatsor azonosításához (országos hivatkozási kódokat alkalmazó képletek is megadhatók). |
| --- | --- |

—

DOM_SER_IDS (kódolatlan): Ez az attribútum lehetővé teszi az országos adatbázisokban alkalmazott kódokra való hivatkozást a megfelelő adatsor azonosításához (országos hivatkozási kódokat alkalmazó képletek is megadhatók).

| — | BREAKS (kódolatlan): Ez az attribútum az adatgyűjtés, adatszolgáltatási lefedettség és az adatsorok összeállítása során bekövetkező töréseket és fontosabb időbeli változásokat ismerteti. Törés esetén ajánlatos jelezni, hogy a régi és az új adatok milyen mértékben tekinthetők összehasonlíthatónak (legfeljebb 350 karakter terjedelmű szöveg). |
| --- | --- |

—

BREAKS (kódolatlan): Ez az attribútum az adatgyűjtés, adatszolgáltatási lefedettség és az adatsorok összeállítása során bekövetkező töréseket és fontosabb időbeli változásokat ismerteti. Törés esetén ajánlatos jelezni, hogy a régi és az új adatok milyen mértékben tekinthetők összehasonlíthatónak (legfeljebb 350 karakter terjedelmű szöveg).

5.2.3.   Attribútumok megfigyelési szinten

Kötelező:

| — | OBS_STATUS (kódlista: CL_OBS_STATUS): Az NKB-k minden jelzett megfigyeléshez megfigyelési státus adatot jelentenek. Ez az attribútum kötelező, és minden egyedi megfigyelés esetén az adatokkal együtt szolgáltatni kell. Ha az NKB-k felülvizsgálják ezen attribútum értékét, mind a megfigyelési értéket (akkor is, ha változatlan), mind az új megfigyelési státus jelzését továbbítani kell.
  Az alábbi listában az attribútumoknak az EPK-statisztikák céljából várható értékei (a megállapodás szerinti hierarchiának megfelelően) szerepelnek:







  »A« | = | szokásos érték, |
| --- | --- | --- | --- |
| »B« | = | törés (25), |
| »M« | = | nem releváns adatok (26), |
| »L« | = | létező, de össze nem gyűjtött adatok (27), |
| »E« | = | becsült érték/feltételezés, |
| »P« | = | ideiglenes érték (ez az attribútum minden adattovábbításkor különösen az utolsó hozzáférhető megfigyelésre vonatkoztatva alkalmazható) (28). |

—

OBS_STATUS (kódlista: CL_OBS_STATUS): Az NKB-k minden jelzett megfigyeléshez megfigyelési státus adatot jelentenek. Ez az attribútum kötelező, és minden egyedi megfigyelés esetén az adatokkal együtt szolgáltatni kell. Ha az NKB-k felülvizsgálják ezen attribútum értékét, mind a megfigyelési értéket (akkor is, ha változatlan), mind az új megfigyelési státus jelzését továbbítani kell.

Az alábbi listában az attribútumoknak az EPK-statisztikák céljából várható értékei (a megállapodás szerinti hierarchiának megfelelően) szerepelnek:

»A«

=

szokásos érték,

»B«

=

törés (25),

»M«

=

nem releváns adatok (26),

»L«

=

létező, de össze nem gyűjtött adatok (27),

»E«

=

becsült érték/feltételezés,

»P«

=

ideiglenes érték (ez az attribútum minden adattovábbításkor különösen az utolsó hozzáférhető megfigyelésre vonatkoztatva alkalmazható) (28).

| — | Ha egy megfigyelést két jellemző is minősít, akkor a lényegesebbet kell jelenteni. Ha például egy megfigyelés mind ideiglenes érték, mind becslés eredménye, akkor a »becslés« tulajdonság élvez prioritást, és az »E« jelzés alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

Ha egy megfigyelést két jellemző is minősít, akkor a lényegesebbet kell jelenteni. Ha például egy megfigyelés mind ideiglenes érték, mind becslés eredménye, akkor a »becslés« tulajdonság élvez prioritást, és az »E« jelzés alkalmazandó.

Feltételes:

| — | OBS_CONF (kódlista: CL_OBS_CONF): Amennyiben egy NKB különbséget kíván tenni egy vagy több egyedi megfigyelés bizalmas jellege között, akkor az OBS_CONF attribútumot használhatja. Ennek az attribútumnak az értéke (ha létezik) akkor módosítható, amikor az információ küldője továbbítja az adatokat. |
| --- | --- |

—

OBS_CONF (kódlista: CL_OBS_CONF): Amennyiben egy NKB különbséget kíván tenni egy vagy több egyedi megfigyelés bizalmas jellege között, akkor az OBS_CONF attribútumot használhatja. Ennek az attribútumnak az értéke (ha létezik) akkor módosítható, amikor az információ küldője továbbítja az adatokat.

| — | OBS_PRE_BREAK (kódolatlan): Ez az attribútum a törés előtti értéket tartalmazza, amely a megfigyeléshez hasonlóan számmező. Általában akkor kell jelezni, amikor egy adatsor törése bekövetkezik. Az EPK-kulcscsalád céljából erre az attribútumra nincs szükség, mert az információ az átsorolási adatsorokból már rendelkezésre áll. Az attribútum csak azért került fel az attribútumok listájára, mert beletartozik az összes kulcscsalád attribútumainak közös halmazába. Ha azonban a »B« (törés) megfigyelési státus fennáll, amellett az adatsor törése előtti megfigyelési értéket is közölni kell. |
| --- | --- |

—

OBS_PRE_BREAK (kódolatlan): Ez az attribútum a törés előtti értéket tartalmazza, amely a megfigyeléshez hasonlóan számmező. Általában akkor kell jelezni, amikor egy adatsor törése bekövetkezik. Az EPK-kulcscsalád céljából erre az attribútumra nincs szükség, mert az információ az átsorolási adatsorokból már rendelkezésre áll. Az attribútum csak azért került fel az attribútumok listájára, mert beletartozik az összes kulcscsalád attribútumainak közös halmazába. Ha azonban a »B« (törés) megfigyelési státus fennáll, amellett az adatsor törése előtti megfigyelési értéket is közölni kell.

| — | OBS_COM (kódolatlan): Ez az attribútum a megfigyelés szintű szöveges megjegyzések készítésére használható (pl. egy egyedi megfigyeléshez adatok hiányában készített becslés vagy feltételezés ismertetése, egy lehetséges szokatlan megfigyelés okának magyarázata vagy a szolgáltatott idősorok változásának részletezése). |
| --- | --- |

—

OBS_COM (kódolatlan): Ez az attribútum a megfigyelés szintű szöveges megjegyzések készítésére használható (pl. egy egyedi megfigyeléshez adatok hiányában készített becslés vagy feltételezés ismertetése, egy lehetséges szokatlan megfigyelés okának magyarázata vagy a szolgáltatott idősorok változásának részletezése).

6.   Információcsere

6.1.   Adatsorok felsorolása

Az EKB karbantartja és szétosztja az NKB-knak a továbbítandó EPK-idősorok adatsorkulcsainak felsorolását tartalmazó táblázatokat. Az EKB-nak megküldendő adatsorokat az 1. függelék tartalmazza. A következő jelentendő adatsorokat kell megkülönböztetni:

KULCSFONTOSSÁGÚ MUTATÓSZÁMOK

Az e kategóriában jelentendő állományadatok a következők:

Összes befektetési alap és befektetési típusonként részletezett befektetési alapok:

| — | Összes alap: instrumentum, lejárat és az ügyfél földrajzi elhelyezkedése szerint részletezett mérlegek (összesen 29 adatsor). |
| --- | --- |

—

Összes alap: instrumentum, lejárat és az ügyfél földrajzi elhelyezkedése szerint részletezett mérlegek (összesen 29 adatsor).

| — | Befektetési politika szerint részletezett befektetési alapok: Az előírt részletezés – kisebb eltérésekkel – megegyezik az összes befektetési alap esetében megkövetelt részletezéssel. Az e kategóriában szolgáltatandó adatok az alábbiak:






  — | részvényalapok és kötvényalapok mérlegei (minden kategóriában összesen 28 adatsor), |
| --- | --- | --- |

—

Befektetési politika szerint részletezett befektetési alapok: Az előírt részletezés – kisebb eltérésekkel – megegyezik az összes befektetési alap esetében megkövetelt részletezéssel. Az e kategóriában szolgáltatandó adatok az alábbiak:

—

részvényalapok és kötvényalapok mérlegei (minden kategóriában összesen 28 adatsor),

| — | vegyes alapok mérlegei (összesen 29 adatsor), |
| --- | --- |

—

vegyes alapok mérlegei (összesen 29 adatsor),

| — | ingatlanalapok mérlegei (összesen 20 adatsor), |
| --- | --- |

—

ingatlanalapok mérlegei (összesen 20 adatsor),

| — | egyéb alapok mérlegei (összesen 29 adatsor). |
| --- | --- |

—

egyéb alapok mérlegei (összesen 29 adatsor).

| — | Értékpapír-kereskedők (összesen 12 adatsor). |
| --- | --- |

—

Értékpapír-kereskedők (összesen 12 adatsor).

| — | Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok mérlegei instrumentum, szektor és ügyfél földrajzi elhelyezkedése szerinti bontásban, valamint a »hitelek« mérlegtétel rendeltetés szerinti bontásban (összesen 32 adatsor). |
| --- | --- |

—

Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok mérlegei instrumentum, szektor és ügyfél földrajzi elhelyezkedése szerinti bontásban, valamint a »hitelek« mérlegtétel rendeltetés szerinti bontásban (összesen 32 adatsor).

TÁJÉKOZTATÓ ADATOK

Az e kategóriában jelentendő állományadatok a következők:

| — | Összes befektetési alap: MPI/nem MPI-szektor szerint részletezett mérlegadatok (összesen 27 adatsor); a MUFA összeállításához szükséges további követelmények (5 adatsor). |
| --- | --- |

—

Összes befektetési alap: MPI/nem MPI-szektor szerint részletezett mérlegadatok (összesen 27 adatsor); a MUFA összeállításához szükséges további követelmények (5 adatsor).

| — | Részvényalapok (27 adatsor), kötvényalapok (27 adatsor), vegyes alapok (27 adatsor), ingatlanalapok (15 adatsor), egyéb alapok (27 adatsor): a befektetés fajtája szerint részletezett befektetési alapok mérlege MPI/nem MPI-szektor szerinti bontásban |
| --- | --- |

—

Részvényalapok (27 adatsor), kötvényalapok (27 adatsor), vegyes alapok (27 adatsor), ingatlanalapok (15 adatsor), egyéb alapok (27 adatsor): a befektetés fajtája szerint részletezett befektetési alapok mérlege MPI/nem MPI-szektor szerinti bontásban

| — | A nyilvános alapok (12 adatsor) és a zártkörű alapok (12 adatsor) mérlegeinek adatai. |
| --- | --- |

—

A nyilvános alapok (12 adatsor) és a zártkörű alapok (12 adatsor) mérlegeinek adatai.

| — | Az egyéb EPK-kategóriák összes eszköze/kötelezettsége (1 adatsor). |
| --- | --- |

—

Az egyéb EPK-kategóriák összes eszköze/kötelezettsége (1 adatsor).

KIIGAZÍTÓ ÉS TRANZAKCIÓS ADATOK

Az állomány-adatsorokon kívül a megfelelő »átsorolási és egyéb kiigazítási«, valamint a »tranzakciók« adatsort (amely tartalmazza a befektetési jegyek értékesítésére és visszavásárlására vonatkozó adatokat) adatsorokat is jelenteni kell adott esetben.

6.2.   Az adatokra vonatkozó előírások

A kulcsfontosságú mutatószámokat minden részt vevő tagállamnak jelentenie kell, ha a tényleges adatok rendelkezésre állnak. Ha egyes bontásokban, vagy a megállapodás szerinti negyedéves gyakorisággal a tényleges adatok nem állnak rendelkezésre, akkor lehetőség szerint becsléseket kell szolgáltatni.

»Kiegészítő adatokat« csak azok az országok jelentenek, amelyekben a tényleges adatok rendelkezésre állnak.

Abban az esetben, ha az adatok alapjául szolgáló gazdasági jelenség létezik, de azt statisztikailag nem kísérik figyelemmel, és ezért országos becslések sem nyújthatók, az NKB-k választhatnak, hogy egyáltalán nem, vagy hiányzó adatként, »L« megfigyelési státussal jelentik ezeket az idősorokat. Minden nem jelentett idősort tehát »létező, de össze nem gyűjtött adatként« kell értelmezni, és EKB-szintű becslések/feltételezések készíthetők az euro-övezeti aggregátumok összeállításának céljából.

Azon tranzakciós adatok vonatkozásában, ahol a tranzakciókat az állományban bekövetkezett változás alapján becslik (Qt – Qt-1), az NKB-k vagy ne jelentsék az idősort, vagy azt »L« megfigyelési státussal, hiányzóként jelöljék.

Ha az alapul szolgáló jelenség nem létezik, akkor az idősorokat hiányzó adatként, »M« megfigyelési státussal kell jelenteni.

Az »átsorolási és egyéb kiigazítási« adatok esetében az adatokat csak akkor kell jelenteni, ha a 4.2. szakaszban bemutatott átsorolásra vagy kiigazításra került sor.

7.   Revíziós politika

Előfordulhat, hogy az NKB-knak felül kell vizsgálniuk az előző negyedévben továbbított adatokat (közönséges revízió). Ezen kívül sor kerülhet a korábbi negyedévekben jelentett adatok revíziójára is (visszamenőleges revízió).

A következő általános elvek érvényesülnek:

| — | Minden rendszeres negyedéves adattovábbítás alkalmával a legutóbbi negyedévre vonatkozó adatokon kívül csak a »közönséges« revízió adatai küldhetők (azaz az előző negyedévben továbbított adatok revíziója). |
| --- | --- |

—

Minden rendszeres negyedéves adattovábbítás alkalmával a legutóbbi negyedévre vonatkozó adatokon kívül csak a »közönséges« revízió adatai küldhetők (azaz az előző negyedévben továbbított adatok revíziója).

| — | A »visszamenőleges« revíziók korlátozott mértékben, és a rendszeres adatszolgáltatástól eltérő időpontban jelenthetők. Alapelvként az adatok szokásos kisebb visszamenőleges revízióját évente csak egyszer kell továbbítani (a negyedik negyedéves adatok jelentésével együtt). Rendkívüli esetben azonban, ha a visszamenőleges revízió jelentős mértékben javítja az adatok minőségét, a revízió az év folyamán is elfogadható (a rendszeres jelentési időszakokon kívül). |
| --- | --- |

—

A »visszamenőleges« revíziók korlátozott mértékben, és a rendszeres adatszolgáltatástól eltérő időpontban jelenthetők. Alapelvként az adatok szokásos kisebb visszamenőleges revízióját évente csak egyszer kell továbbítani (a negyedik negyedéves adatok jelentésével együtt). Rendkívüli esetben azonban, ha a visszamenőleges revízió jelentős mértékben javítja az adatok minőségét, a revízió az év folyamán is elfogadható (a rendszeres jelentési időszakokon kívül).

| — | lentős revízió esetén magyarázatot kell nyújtani az EKB számára. |
| --- | --- |

—

lentős revízió esetén magyarázatot kell nyújtani az EKB számára.

1. függelék

AZ EKB-NAK TOVÁBBÍTANDÓ, BEFEKTETÉSI ALAPOKRA VONATKOZÓ ADATSOROK – ÁLLOMÁNYADATOK

(Kulcsfontosságú mutatószámok/Tájékoztató adatok)

ESZKÖZÖK

| Sor megnevezése és lejárat/földrajzi részletezés/szektorok szerinti részletezés | Befektetési alapok/összes | Részvényalapok | Kötvényalapok | Vegyes alapok | Ingatlanalapok | Egyéb alapok | Nyilvános alapok | Zártkörű alapok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Betétek/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |
| Hitelek teljes lejárat/világ/összesen | Tájékoztató | | | | | | | |
| Rövidlejáratú hitelek/világ/összesen | Tájékoztató | | | | | | | |
| Hosszúlejáratú hitelek/világ/összesen | Tájékoztató | | | | | | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |
| Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/belföldi/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | Kulcsfontosságú | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/belföldi/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/belföldi/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/egyéb részt vevő tagállamok/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | Kulcsfontosságú | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/külföld/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | Kulcsfontosságú | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/belföldi/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | Kulcsfontosságú | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/belföldi/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/belföldi/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/egyéb részt vevő tagállamok/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | Kulcsfontosságú | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/külföld/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | Kulcsfontosságú | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/belföldi/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | Kulcsfontosságú | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/belföldi/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/belföldi/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/egyéb részt vevő tagállamok/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | Kulcsfontosságú | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | Tájékoztató | | |
| Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/külföld/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | Kulcsfontosságú | | |
| Részvények és egyéb részesedések/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |
| Részvények és egyéb részesedések/belföldi/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | |
| Részvények és egyéb részesedések/belföldi/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Részvények és egyéb részesedések/belföldi/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Részvények és egyéb részesedések/egyéb részt vevő tagállamok/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | |
| Részvények és egyéb részesedések/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Részvények és egyéb részesedések/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Részvények és egyéb részesedések/külföld/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | |
| Jegyzett részvények/világ/összesen | Tájékoztató | | | | | | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/külföld/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | | |
| Pénzpiaci alapok befektetési jegyei/világ/MPI-k | Tájékoztató | | | | | | | |
| Befektetett eszközök/világ/összesen | Kulcsfontosságú | | | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |
| Pénzügyi derivatívák/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |
| Egyéb eszközök (ideértve a »hiteleket«)/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |
| ÖSSZES ESZKÖZ/FORRÁS/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |

Sor megnevezése és lejárat/földrajzi részletezés/szektorok szerinti részletezés

Befektetési alapok/összes

Részvényalapok

Kötvényalapok

Vegyes alapok

Ingatlanalapok

Egyéb alapok

Nyilvános alapok

Zártkörű alapok

Betétek/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

Hitelek teljes lejárat/világ/összesen

Tájékoztató

Rövidlejáratú hitelek/világ/összesen

Tájékoztató

Hosszúlejáratú hitelek/világ/összesen

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/belföldi/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/belföldi/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/belföldi/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/egyéb részt vevő tagállamok/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok teljes lejárat/külföld/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/belföldi/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/belföldi/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/belföldi/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/egyéb részt vevő tagállamok/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok legfeljebb 1 éves/külföld/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/belföldi/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/belföldi/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/belföldi/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/egyéb részt vevő tagállamok/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvényjellegű értékpapírok 1 éven túli/külföld/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Részvények és egyéb részesedések/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

Részvények és egyéb részesedések/belföldi/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Részvények és egyéb részesedések/belföldi/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Részvények és egyéb részesedések/belföldi/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Részvények és egyéb részesedések/egyéb részt vevő tagállamok/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Részvények és egyéb részesedések/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Részvények és egyéb részesedések/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Részvények és egyéb részesedések/külföld/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Jegyzett részvények/világ/összesen

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/külföld/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Pénzpiaci alapok befektetési jegyei/világ/MPI-k

Tájékoztató

Befektetett eszközök/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

Pénzügyi derivatívák/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

Egyéb eszközök (ideértve a »hiteleket«)/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

ÖSSZES ESZKÖZ/FORRÁS/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

FORRÁSOK

| Sor megnevezése és lejárat/földrajzi részletezés/szektorok szerinti részletezés | Befektetési alapok/összes | Részvényalapok | Kötvényalapok | Vegyes alapok | Ingatlanalapok | Egyéb alapok | Nyilvános alapok | Zártkörű alapok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Betétek és hitelek/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/külföld/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Pénzügyi derivatívák/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |
| Egyéb kötelezettségek (ideértve a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat« és a »tőke és tartalékokat«)/világ/összesen | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Kulcsfontosságú | Tájékoztató | Tájékoztató |

Sor megnevezése és lejárat/földrajzi részletezés/szektorok szerinti részletezés

Befektetési alapok/összes

Részvényalapok

Kötvényalapok

Vegyes alapok

Ingatlanalapok

Egyéb alapok

Nyilvános alapok

Zártkörű alapok

Betétek és hitelek/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/belföldi/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/külföld/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Pénzügyi derivatívák/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

Egyéb kötelezettségek (ideértve a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat« és a »tőke és tartalékokat«)/világ/összesen

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Kulcsfontosságú

Tájékoztató

Tájékoztató

AZ EKB-NAK TOVÁBBÍTANDÓ, BEFEKTETÉSI ALAPOKRA VONATKOZÓ ADATSOROK – TRANZAKCIÓS ADATOK

(Tájékoztató adatok)

ESZKÖZÖK

| Sor megnevezése és lejárat/földrajzi részletezés/szektorok szerinti részletezés | Befektetési alapok/összesen | Részvényalapok | Kötvényalapok | Vegyes alapok | Ingatlanalapok | Egyéb alapok | Nyilvános alapok | Zártkörű alapok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Betétek/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Hitelek/világ/teljes lejárat/összesen | Tájékoztató | | | | | | | |
| Legfeljebb 1 éves hitelek/világ/összesen | Tájékoztató | | | | | | | |
| 1 éven túli hitelek/világ/összesen | Tájékoztató | | | | | | | |
| Nem részvény értékpapírok teljes lejárat/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Nem részvény értékpapírok legfeljebb 1 éves/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Nem részvény értékpapírok 1 éven túli/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Részvények és egyéb részesedések/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Jegyzett részvények/világ/összesen | Tájékoztató | | | | | | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Pénzpiaci alapok befektetési jegyei/világ/MPI-k | Tájékoztató | | | | | | | |
| Befektetett eszközök/világ/összesen | Tájékoztató | | | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Egyéb eszközök (ideértve a »hiteleket« és a »pénzügyi derivatívákat«)/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Összes ESZKÖZ/FORRÁS/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |

Sor megnevezése és lejárat/földrajzi részletezés/szektorok szerinti részletezés

Befektetési alapok/összesen

Részvényalapok

Kötvényalapok

Vegyes alapok

Ingatlanalapok

Egyéb alapok

Nyilvános alapok

Zártkörű alapok

Betétek/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Hitelek/világ/teljes lejárat/összesen

Tájékoztató

Legfeljebb 1 éves hitelek/világ/összesen

Tájékoztató

1 éven túli hitelek/világ/összesen

Tájékoztató

Nem részvény értékpapírok teljes lejárat/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvény értékpapírok legfeljebb 1 éves/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Nem részvény értékpapírok 1 éven túli/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Részvények és egyéb részesedések/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Jegyzett részvények/világ/összesen

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Pénzpiaci alapok befektetési jegyei/világ/MPI-k

Tájékoztató

Befektetett eszközök/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Egyéb eszközök (ideértve a »hiteleket« és a »pénzügyi derivatívákat«)/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Összes ESZKÖZ/FORRÁS/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

FORRÁSOK

| Sor megnevezése és lejárat/földrajzi részletezés/szektorok szerinti részletezés | Befektetési alapok/összesen | részvényalapok | kötvényalapok | Vegyes alapok | Ingatlanalapok | Egyéb alapok | Nyilvános alapok | Zártkörű alapok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Betétek és hitelek/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Egyéb eszközök (ideértve a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat«, a »tőke és tartalékokat« és a »pénzügyi derivatívákat«)/világ/összesen | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |

Sor megnevezése és lejárat/földrajzi részletezés/szektorok szerinti részletezés

Befektetési alapok/összesen

részvényalapok

kötvényalapok

Vegyes alapok

Ingatlanalapok

Egyéb alapok

Nyilvános alapok

Zártkörű alapok

Betétek és hitelek/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Egyéb eszközök (ideértve a »hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat«, a »tőke és tartalékokat« és a »pénzügyi derivatívákat«)/világ/összesen

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

AZ EKB-NAK TOVÁBBÍTANDÓ, BEFEKTETÉSI ALAPOKRA VONATKOZÓ ADATSOROK – ÚJ SZERZŐDÉSEK ÉS ÚJRAÉRTÉKESÍTÉSEK"

(Tájékoztató adatok)

FORRÁSOK

| Sor megnevezése és lejárat/földrajzi részletezés/Szektorok szerinti részletezés | Befektetési alapok/összes | Részvényalapok | Kötvényalapok | Vegyes alapok | Ingatlanalapok | Egyéb alapok | Nyilvános alapok | Zártkörű alapok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen – új szerződések | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |
| Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen – befektetési jegyek újraértékesítése | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | Tájékoztató | | |

Sor megnevezése és lejárat/földrajzi részletezés/Szektorok szerinti részletezés

Befektetési alapok/összes

Részvényalapok

Kötvényalapok

Vegyes alapok

Ingatlanalapok

Egyéb alapok

Nyilvános alapok

Zártkörű alapok

Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen – új szerződések

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Befektetési alapok befektetési jegyei/világ/összesen – befektetési jegyek újraértékesítése

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

Tájékoztató

---

(1)  Lásd a 2. függeléket.

1

(2)  A Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (HL L 310., 1996.11.30., 1. o.) A. melléklete ismerteti.

2

(3)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

3

(4)  Amennyiben a nemzeti gyakorlat szerint az átruházható értékpapírokba és ingatlanokba befektető alapokat a »vegyes alapok« közé sorolják, akkor ezen alapokat a »vegyes alapok« kategóriába kell sorolni.

4

(5)  Statisztikai alkalmazásban a lízing akkor minősül pénzügyi lízingnek, ha a lízingidőszak a tartós árucikk gazdaságilag hasznos élettartamának egészét vagy majdnem az egészét magába foglalja. A lízingidőszak végén a lízingbevevőnek gyakran lehetősége van a termék névleges áron történő megvásárlására (ESA 95, II. melléklet)

5

(6)  Befektetési jegyek kivételével.

6

| A | : | Befektetési alapok |
| --- | --- | --- |
| B | : | Értékpapír-kereskedők |
| C | : | Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok |
| D | : | Egyéb EPK-k |

A

:

Befektetési alapok

B

:

Értékpapír-kereskedők

C

:

Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok

D

:

Egyéb EPK-k

(7)  Meg kell jegyezni, hogy az MPI-k mérlegében sem az eszköz-, sem a forrásoldalon nem kell különbséget tenni a betétek és hitelek között. Ehelyett az MPI-knél elhelyezett/MPI-knek kölcsönzött minden, nem forgatható tőkét (= forrás) »betétnek«, az MPI-k által elhelyezett/kikölcsönzött minden pénzeszközt (= eszköz) pedig »hitelnek« kell tekinteni. Az ESA 95 ezzel szemben a tranzakció kezdeményezője alapján állapítja meg a különbséget. Ha a hitel felvevője kezdeményez, akkor a pénzügyi tranzakció hitel. Ha a hitelnyújtó kezdeményez, akkor pedig a tranzakciót betétként kell besorolni.

7

(8)  Európai Központi Bank, 2002. november.

8

(9)  HL L 372., 1986.12.31., 1. o. A legutóbb a 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 178., 2003.7.17., 16. o.) módosított irányelv.

9

(10)  Csak a »hitelek« sor esetében kell megadni.

10

(11)  A szektor szerinti besorolás szabványa az ESA 95-ben található.

11

(12)  Államháztartás: olyan rezidens egységek, amelyek elsősorban egyéni és kollektív fogyasztásra szánt nem piaci áruk és szolgáltatások előállításával és/vagy a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztásával foglalkoznak (ESA 95, 2.68–2.70. bekezdés). Az államháztartásba beletartozik a központi kormányzat, a tartományi kormányzat, a helyi önkormányzatok és a társadalombiztosítási alapok (ESA 95, 2.71–2.74. bekezdés). A szektor szerinti besorolásról további útmutatás található a Pénzügyi és Bankszektor Statisztikai Kézikönyv: Útmutató az ügyfelek statisztikai besorolásához c. kiadványban, Európai Központi Bank, második kiadás, 1999. november.

12

Pénzügyi és Bankszektor Statisztikai Kézikönyv: Útmutató az ügyfelek statisztikai besorolásához

(13)  Az egyéb rezidens szektorokba az alábbiak tartoznak:

13

| — | az e keretben meghatározott EPK-k, |
| --- | --- |

—

az e keretben meghatározott EPK-k,

| — | a kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők, |
| --- | --- |

—

a kiegészítő pénzügyi tevékenységet végzők,

| — | a biztosítótársaságok és nyugdíjalapok. Nem monetáris vállalatok és kvázivállalatok, amelyek elsődleges üzleti tevékenysége a pénzügyi közvetítés a csoportos kockázatvállalás eredményeként (ESA 95, 2.60-2.67. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a biztosítótársaságok és nyugdíjalapok. Nem monetáris vállalatok és kvázivállalatok, amelyek elsődleges üzleti tevékenysége a pénzügyi közvetítés a csoportos kockázatvállalás eredményeként (ESA 95, 2.60-2.67. bekezdés),

| — | a nem pénzügyi vállalatok. Olyan vállalatok és kvázi-vállalatok, amelyek nem töltenek be pénzügyi közvetítői szerepet, hanem elsődlegesen a piaci áruk és nem pénzügyi szolgáltatások előállításával foglalkoznak (ESA 95, 2.21–2.31. bekezdés), |
| --- | --- |

—

a nem pénzügyi vállalatok. Olyan vállalatok és kvázi-vállalatok, amelyek nem töltenek be pénzügyi közvetítői szerepet, hanem elsődlegesen a piaci áruk és nem pénzügyi szolgáltatások előállításával foglalkoznak (ESA 95, 2.21–2.31. bekezdés),

| — | a háztartások. Egyének és egyének mint fogyasztók csoportjai és olyanok, akik kizárólag saját felhasználásra állítanak elő árukat és szolgáltatásokat, valamint piaci árukat és nem pénzügyi szolgáltatásokat előállítók, feltéve hogy tevékenységük nem azonos a kvázivállalatokéval. Ide tartoznak azok a háztartásokat segítő non-profit intézmények, amelyek nem piaci áruk és nem piaci szolgáltatások előállítását végzik a háztartások meghatározott csoportjai számára (ld. ESA 95, 2.75–2.88. bekezdés). |
| --- | --- |

—

a háztartások. Egyének és egyének mint fogyasztók csoportjai és olyanok, akik kizárólag saját felhasználásra állítanak elő árukat és szolgáltatásokat, valamint piaci árukat és nem pénzügyi szolgáltatásokat előállítók, feltéve hogy tevékenységük nem azonos a kvázivállalatokéval. Ide tartoznak azok a háztartásokat segítő non-profit intézmények, amelyek nem piaci áruk és nem piaci szolgáltatások előállítását végzik a háztartások meghatározott csoportjai számára (ld. ESA 95, 2.75–2.88. bekezdés).

(14)  A befektetési jegyek kivételével.

14

(15)  Befektetési és kötvényalapokról nem szolgáltatott adat.

15

(16)  A hiteleket az »összes befektetési alap« alkategória vonatkozásában külön is kell jelenteni.

16

(17)  Az »NKB banki munkanapja« minden olyan nap, amikor egy részt vevő tagállam NKB-ja nyitva tart a KBER monetáris politikai műveletek elvégzése céljából.

17

(18)  Lásd a 6.2. szakaszt is: »Adatokra vonatkozó követelmények«.

18

(19)  Görögország esetében, például, az »U2« és »U8« partnerintézményi területi kódokat a 2000. negyedik negyedévvel lezáruló időszakra vonatkozó adatok jelentéséhez kell alkalmazni, az »U5« és »U4« kódokat pedig 2001 első negyedévétől kezdődően.

19

(20)  Görögország esetében, például, az »N« kódot a 2000. negyedik negyedévvel lezáruló időszakra vonatkozó adatok jelentéséhez kell alkalmazni, az »E« kódot pedig 2001 első negyedévétől kezdődően.

20

(21)  Az attribútumok olyan statisztikai fogalmak, amelyek kiegészítő kódolt (pl. az egység) vagy kódolatlan (pl. az összeállítási módszer) információt nyújtanak a továbbított adatokhoz. »Kötelező« attribútumok azok, amelyek értékeit minden partner ismeri. A »feltételes« attribútumok csak akkor kapnak értéket, ha azok az adatszolgáltató intézményben ismertek (pl. a belföldi adatsorok azonosítói), illetve, ha értelmezhetők (pl. összeállítás, törések). Az attribútumértékeket csak akkor kell továbbítani, ha első alkalommal határozzák meg azokat, vagy ha változnak. Csak a megfigyelési státus van jelen minden adatcserében, minden megfigyeléshez kapcsolódóan.

21

megfigyelési státus

(22)  A változásokat faxon/e-mailen kell jelenteni az EKB felelős üzleti részlegének.

22

(23)  Az EKB az EKB Általános Statisztikai Főigazgatóságát jelenti.

23

(24)  Görögország esetében például a 2000. negyedik negyedévvel lezáruló időszakra vonatkoztatva az attribútum értéke »GRD«, 2001 első negyedévétől kezdődően pedig »EUR«.

24

(25)  Az EPK-kulcscsalád céljából erre az attribútumra nincs szükség, mert az információ az átsorolási adatsorokból már rendelkezésre áll. Az attribútum csak azért került fel az attribútumok listájára, mert beletartozik az összes kulcscsalád attribútumainak közös halmazába. Azonban ha a »B« megfigyelési státus fennáll, amellett az adatsor törése előtti megfigyelési értéket is közölni kell (OBS_PRE_BREAK).

25

(26)  Ha a helyi piaci gyakorlat vagy jogi keret következtében egy idősor (vagy annak egy része) nem releváns (az alapul szolgáló jelenség nem létezik), akkor »M« megfigyelési státussal hiányzó értéket (»–«) kell jelenteni.

26

(27)  Ha a helyi statisztikai feltételek következtében egy idősor adatait egyes időpontokban vagy az idősor teljes tartamában nem gyűjtik össze (az alapul szolgáló jelenség létezik, de statisztikailag nem kísérik figyelemmel), akkor minden időszakban »L« megfigyelési státussal hiányzó értéket (»–«) kell jelenteni.

27

(28)  Ezek a megfigyelések későbbi szakaszban vesznek fel végleges értéket (»A« megfigyelési státus). Az új felülvizsgált értékek felülírják a korábbi ideiglenes megfigyeléseket.

28

---

| 29.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/81

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2005. február 17.)

az Európai Központi Bank statisztikai adatszolgáltatási követelményeiről és a Központi Bankok Európai Rendszerén belül a kormányzati pénzügyi statisztika területén belüli statisztikai információcsere eljárásairól

(EKB/2005/5)

(2005/327/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5.1. és 5.2., 12.1. és 14.3. cikkeire,

mivel:

| (1) | A Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) átfogó és megbízható kormányzati pénzügyi statisztikákra (KPS) van szüksége feladatai teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

A Központi Bankok Európai Rendszerének (KBER) átfogó és megbízható kormányzati pénzügyi statisztikákra (KPS) van szüksége feladatai teljesítéséhez.

| (2) | Az ebben az iránymutatásban meghatározott eljárások nem érintik a tagállami és közösségi szintű felelősségeket és hatásköröket. |
| --- | --- |

(2)

Az ebben az iránymutatásban meghatározott eljárások nem érintik a tagállami és közösségi szintű felelősségeket és hatásköröket.

| (3) | Az Alapokmány 5.1. cikke szerint az Európai Központi Bank (EKB) a nemzeti központi bankok (NKB) közreműködésével összegyűjti a KBER feladatainak teljesítéséhez szükséges statisztikai adatokat a hatáskörrel rendelkező hatóságoktól vagy közvetlenül a gazdasági szereplőktől. Az 5.2. cikk arról rendelkezik, hogy az 5.1. cikkben meghatározott feladatokat – amennyire lehetséges – az NKB-k látják el. |
| --- | --- |

(3)

Az Alapokmány 5.1. cikke szerint az Európai Központi Bank (EKB) a nemzeti központi bankok (NKB) közreműködésével összegyűjti a KBER feladatainak teljesítéséhez szükséges statisztikai adatokat a hatáskörrel rendelkező hatóságoktól vagy közvetlenül a gazdasági szereplőktől. Az 5.2. cikk arról rendelkezik, hogy az 5.1. cikkben meghatározott feladatokat – amennyire lehetséges – az NKB-k látják el.

| (4) | A KBER a KPS területére tartozó statisztikai követelményeinek teljesítéséhez szükséges információk egy részét nem az NKB-k, hanem a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok gyűjtik össze. Ezért az ezen iránymutatás alapján teljesítendő egyes feladatok megkövetelik a KBER és a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok közötti együttműködést az Alapokmány 5.1. cikkének és az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletnek (1) megfelelően. |
| --- | --- |

(4)

A KBER a KPS területére tartozó statisztikai követelményeinek teljesítéséhez szükséges információk egy részét nem az NKB-k, hanem a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok gyűjtik össze. Ezért az ezen iránymutatás alapján teljesítendő egyes feladatok megkövetelik a KBER és a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok közötti együttműködést az Alapokmány 5.1. cikkének és az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletnek (1) megfelelően.

| (5) | Szükséges a KBER-en belül a KPS cseréjére vonatkozó, hatékony eljárások létrehozása annak biztosítása érdekében, hogy a KBER igényeinek megfelelő KPS időben a KBER rendelkezésére álljanak, valamint hogy azok és az NKB-k által készített, ugyanazon változók előrejelzései összeegyeztethetőek legyenek, függetlenül attól, hogy a statisztikákat az NKB-k vagy a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok állítják össze. |
| --- | --- |

(5)

Szükséges a KBER-en belül a KPS cseréjére vonatkozó, hatékony eljárások létrehozása annak biztosítása érdekében, hogy a KBER igényeinek megfelelő KPS időben a KBER rendelkezésére álljanak, valamint hogy azok és az NKB-k által készített, ugyanazon változók előrejelzései összeegyeztethetőek legyenek, függetlenül attól, hogy a statisztikákat az NKB-k vagy a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok állítják össze.

| (6) | A konzisztencia érdekében a KBER a KPS területére vonatkozó követelményeinek a lehető legnagyobb mértékben a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendeletben (2) (a továbbiakban: „ESA 95”) meghatározott közösségi statisztikai előírásokon kell alapulniuk. |
| --- | --- |

(6)

A konzisztencia érdekében a KBER a KPS területére vonatkozó követelményeinek a lehető legnagyobb mértékben a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendeletben (2) (a továbbiakban: „ESA 95”) meghatározott közösségi statisztikai előírásokon kell alapulniuk.

| (7) | Az ESA 95 B. mellékletében szereplő Adatszolgáltatási Program 2. táblázata (Fő aggregátumok államháztartás), amely évente két alkalommal (a tárgyév végét követő három, illetve nyolc hónapot követően) készül el, lefedi a bevételi és kiadási adatszolgáltatási követelmények teljesítéséhez szükséges alapvető információk nagy részét. Az euro-övezet és az Európai Unió (EU) összes bevétele és kiadása összeállításához szükséges, fennmaradó alapvető információk főként a tagállamok és az EU költségvetése közötti tranzakciókkal kapcsolatosak. |
| --- | --- |

(7)

Az ESA 95 B. mellékletében szereplő Adatszolgáltatási Program 2. táblázata (Fő aggregátumok államháztartás), amely évente két alkalommal (a tárgyév végét követő három, illetve nyolc hónapot követően) készül el, lefedi a bevételi és kiadási adatszolgáltatási követelmények teljesítéséhez szükséges alapvető információk nagy részét. Az euro-övezet és az Európai Unió (EU) összes bevétele és kiadása összeállításához szükséges, fennmaradó alapvető információk főként a tagállamok és az EU költségvetése közötti tranzakciókkal kapcsolatosak.

| (8) | Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (3) szerint évente kétszer (március és szeptember 1-jét megelőzően) államadóssági és hiány-adósság átvezetési statisztikák készülnek. Az ESA 95 B. mellékletében szereplő Adatszolgáltatási Program 6. táblázata (Pénzügyi számlák szektoronként [gazdasági műveletenként]) és 7. táblázata (Pénzügyi eszközök és kötelezettségek mérlegei), beleértve a központi kormányzati szektor és annak alszektorainak pénzügyi számláit, évente egyszer (a lefedett, előző év végét követő kilenc hónap múlva) készülnek el. Ezek a források mindazonáltal nem elégítik ki a KBER igényeit a lefedettség és a határidők tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazásáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rendelet (3) szerint évente kétszer (március és szeptember 1-jét megelőzően) államadóssági és hiány-adósság átvezetési statisztikák készülnek. Az ESA 95 B. mellékletében szereplő Adatszolgáltatási Program 6. táblázata (Pénzügyi számlák szektoronként [gazdasági műveletenként]) és 7. táblázata (Pénzügyi eszközök és kötelezettségek mérlegei), beleértve a központi kormányzati szektor és annak alszektorainak pénzügyi számláit, évente egyszer (a lefedett, előző év végét követő kilenc hónap múlva) készülnek el. Ezek a források mindazonáltal nem elégítik ki a KBER igényeit a lefedettség és a határidők tekintetében.

| (9) | Az államadóssági és hiány-adósság átvezetési statisztikák esetében a KBER-nek szüksége van olyan adatokra is, amelyeket a fent meghatározott statisztikák nem tartalmaznak, különösen az adósságok eredeti és hátralevő futamideje, nyilvántartás szerinti fizetőeszköz és tulajdonosok szerinti részletezése, illetve az egyéb olyan állományok tekintetében, amelyek az ESA 95-nek megfelelően a piaci értéken nyilvántartott tranzakciókkal, illetve a 3605/93/EK rendeletnek megfelelően az államadósság nominálértéken nyilvántartott változásaival kapcsolatosak. Ezért a fent meghatározott források ellenére a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok általi további összeállítás szükséges. |
| --- | --- |

(9)

Az államadóssági és hiány-adósság átvezetési statisztikák esetében a KBER-nek szüksége van olyan adatokra is, amelyeket a fent meghatározott statisztikák nem tartalmaznak, különösen az adósságok eredeti és hátralevő futamideje, nyilvántartás szerinti fizetőeszköz és tulajdonosok szerinti részletezése, illetve az egyéb olyan állományok tekintetében, amelyek az ESA 95-nek megfelelően a piaci értéken nyilvántartott tranzakciókkal, illetve a 3605/93/EK rendeletnek megfelelően az államadósság nominálértéken nyilvántartott változásaival kapcsolatosak. Ezért a fent meghatározott források ellenére a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok általi további összeállítás szükséges.

| (10) | A KPS gyűjtési rendszerére és a forrásokra vonatkozó korlátozások azt jelentik, hogy szükséges lehet az ezen iránymutatástól való eltérések engedélyezése. |
| --- | --- |

(10)

A KPS gyűjtési rendszerére és a forrásokra vonatkozó korlátozások azt jelentik, hogy szükséges lehet az ezen iránymutatástól való eltérések engedélyezése.

| (11) | Az NKB-k az EKB részére olyan mértékben továbbítják a titkos statisztikai információkat, amely a KBER feladatainak teljesítéséhez szükséges. A titoktartási rendszert a 2533/98/EK rendelet 8. cikke, illetve az Európai Központi Bank által a tagállamok központi bankjai segítségével összegyűjtött egyéni statisztikai információ titkossága védelmének közös szabályairól és minimumkövetelményeiről szóló, 1998. december 22-i EKB/1998/NP28 iránymutatás (4) határozta meg. |
| --- | --- |

(11)

Az NKB-k az EKB részére olyan mértékben továbbítják a titkos statisztikai információkat, amely a KBER feladatainak teljesítéséhez szükséges. A titoktartási rendszert a 2533/98/EK rendelet 8. cikke, illetve az Európai Központi Bank által a tagállamok központi bankjai segítségével összegyűjtött egyéni statisztikai információ titkossága védelmének közös szabályairól és minimumkövetelményeiről szóló, 1998. december 22-i EKB/1998/NP28 iránymutatás (4) határozta meg.

| (12) | Szükséges egy olyan eljárás létrehozása, amely hatékony módon hajtja végre ezen iránymutatás mellékleteinek technikai módosításait, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatnak a mögöttes koncepcionális kereten, és nincsenek kihatással az adatszolgáltatás terhére. Az eljárás alkalmazásakor figyelembe fogják venni a KBER statisztikai bizottságának álláspontját. Az NKB-k a statisztikai bizottságon keresztül javasolhatják a mellékletek ilyen technikai módosításait. |
| --- | --- |

(12)

Szükséges egy olyan eljárás létrehozása, amely hatékony módon hajtja végre ezen iránymutatás mellékleteinek technikai módosításait, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatnak a mögöttes koncepcionális kereten, és nincsenek kihatással az adatszolgáltatás terhére. Az eljárás alkalmazásakor figyelembe fogják venni a KBER statisztikai bizottságának álláspontját. Az NKB-k a statisztikai bizottságon keresztül javasolhatják a mellékletek ilyen technikai módosításait.

| (13) | Az Alapokmány 12.1. és 14.3. cikke alapján az EKB iránymutatásai a közösségi jog szerves részét képezik, |
| --- | --- |

(13)

Az Alapokmány 12.1. és 14.3. cikke alapján az EKB iránymutatásai a közösségi jog szerves részét képezik,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen iránymutatás alkalmazásában:

| 1. | a „részt vevő tagállam” az a tagállam, amely az Európai Közösséget létrehozó Szerződéssel összhangban bevezette a közös valutát; |
| --- | --- |

1.

a „részt vevő tagállam” az a tagállam, amely az Európai Közösséget létrehozó Szerződéssel összhangban bevezette a közös valutát;

| 2. | az „euro-övezet” a részt vevő tagállamok gazdasági területe, valamint az EKB; |
| --- | --- |

2.

az „euro-övezet” a részt vevő tagállamok gazdasági területe, valamint az EKB;

| 3. | az „adósság, amelyből változó kamatozású” azon pénzügyi instrumentumokban fennálló adósság, amelyek kamata nem a tőkeösszeg előre meghatározott százaléka, hanem más kamat vagy hozam, illetve egyéb indikátor; |
| --- | --- |

3.

az „adósság, amelyből változó kamatozású” azon pénzügyi instrumentumokban fennálló adósság, amelyek kamata nem a tőkeösszeg előre meghatározott százaléka, hanem más kamat vagy hozam, illetve egyéb indikátor;

| 4. | a „bevételi és kiadási statisztikák” az I. melléklet 1A., 1B. és 1C. táblázataiban szereplő statisztikák; |
| --- | --- |

4.

a „bevételi és kiadási statisztikák” az I. melléklet 1A., 1B. és 1C. táblázataiban szereplő statisztikák;

| 5. | a „hiány-adósság átvezetési statisztikák” az I. melléklet 2A. és 2B. táblázataiban szereplő statisztikák; |
| --- | --- |

5.

a „hiány-adósság átvezetési statisztikák” az I. melléklet 2A. és 2B. táblázataiban szereplő statisztikák;

| 6. | az „adósság statisztikák” az I. melléklet 3A. és 3B. táblázataiban szereplő statisztikák; |
| --- | --- |

6.

az „adósság statisztikák” az I. melléklet 3A. és 3B. táblázataiban szereplő statisztikák;

| 7. | a „teljes adatsorozat” a „bevételi és kiadási statisztikák”, a „hiány-adósság átvezetési statisztikák” és az „adósság statisztikák” szerinti valamennyi kategória; |
| --- | --- |

7.

a „teljes adatsorozat” a „bevételi és kiadási statisztikák”, a „hiány-adósság átvezetési statisztikák” és az „adósság statisztikák” szerinti valamennyi kategória;

| 8. | a „kulcskategóriák” és „másodlagos kategóriák” az I. mellékletben így nevezett kategóriák; |
| --- | --- |

8.

a „kulcskategóriák” és „másodlagos kategóriák” az I. mellékletben így nevezett kategóriák;

| 9. | a „részleges adatsorozat” az alábbi statisztikák egyike szerinti valamennyi kategória vagy kulcskategóriák: „bevételi és kiadási statisztikák”, „hiány-adósság átvezetési statisztikák” vagy „adósság statisztikák”. |
| --- | --- |

9.

a „részleges adatsorozat” az alábbi statisztikák egyike szerinti valamennyi kategória vagy kulcskategóriák: „bevételi és kiadási statisztikák”, „hiány-adósság átvezetési statisztikák” vagy „adósság statisztikák”.

2. cikk

Az NKB-k statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségei

(1)   Az NKB-k az I. mellékletnek megfelelően naptári évenként jelentik a KPS-t az EKB számára. Az adatoknak meg kell felelniük az ESA 95 és a 3605/93/EK rendelet alapelveinek és fogalommeghatározásainak, a II. melléklet további részletezésének megfelelően.

(2)   Az adatok az 1991-től kezdődő és az adatközléssel érintett évig (t–1 év) tartó időszakra vonatkoznak.

(3)   A hiányra/többletre, tartozásra, bevételre, kiadásra vagy a nominális bruttó hazai termékre (GDP) vonatkozó adatokat ki kell egészíteni a helyesbítés okaival, ha a hiányban/többletben a módosítással okozott változás mértéke eléri a GDP legalább 0,3 %-át, illetve ha a tartozásban, bevételben, kiadásban vagy a nominális GDP-ben a módosítással okozott változás mértéke eléri a GDP legalább 0,5 %-át.

3. cikk

Az EKB statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségei

(1)   Az NKB-k által jelentett adatok alapján az EKB vezeti a „KPS-adatbázist”, amely tartalmazza az euro-övezet és az EU aggregátumait. Az EKB megküldi a KPS-adatbázist az NKB-k számára.

(2)   Az NKB-k megjelölik, hogy a statisztikai információik kik számára tehetők elérhetővé. Az EKB-nak figyelembe kell vennie ezt a megjelölést az KPS-adatbázis megküldésekor.

4. cikk

Határidők

(1)   Az NKB-k a teljes adatsorozatokat évente kétszer, április 15. és szeptember 15. előtt jelentik.

(2)   Amennyiben új információ áll rendelkezésre, az NKB-k saját belátásuk szerint jelentik a részleges adatsorozatokat az (1) bekezdésben meghatározott, két határidő között. Az NKB-k a másodlagos kategóriákra vonatkozó becsléseket is szolgáltathatnak a kizárólag a kulcskategóriákat lefedő, részleges adatsorozatok jelentésekor.

(3)   Az EKB legalább havonta egyszer küldi meg a KPS-adatbázist az NKB-k számára legkésőbb a közzétételre szánt adatok EKB általi véglegesítését követő EKB-munkanapon.

5. cikk

Együttműködés a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságokkal

(1)   Amennyiben az adatok egy részének vagy egészének, illetve a 2. cikkben meghatározott információnak az NKB-kon kívüli, hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságok a forrásai, az NKB-k megfelelő együttműködési módok létrehozására törekednek ezekkel a hatóságokkal az adattovábbítás olyan állandó szerkezetének biztosítása érdekében, amely eleget tesz az EKB előírásainak és követelményeinek, hacsak e célkitűzés a nemzeti jogalkotás alapján már meg nem valósult.

(2)   Amennyiben ezen együttműködés folyamán egy NKB nem tud eleget tenni a 2. és a 4. cikkben megállapított követelményeknek, mivel a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság nem látta el az NKB-t a szükséges információval, az EKB és az NKB megtárgyalja az érintett hatósággal az információ rendelkezésére bocsátásának módját.

6. cikk

Adattovábbítási és kódolási szabványok

Az NKB-k és az EKB a III. mellékletben meghatározott szabványokat alkalmazzák a 2. és a 3. cikkben meghatározott adatok továbbításához és kódolásához. Ez a követelmény nem zárja ki a statisztikai információ EKB-val való közlésére szolgáló egyes eltérő eszközök alkalmazását egyeztetett tartalékmegoldásként.

7. cikk

Minőség

(1)   Az EKB és az NKB-k figyelemmel kísérik és fejlesztik az EKB részére szolgáltatott adatok minőségét.

(2)   Az EKB Igazgatósága évenként jelentést tesz az EKB Kormányzótanácsának az éves KPS minőségéről.

(3)   A jelentés kiterjed legalább az adatok körére, arra, hogy milyen mértékben felelnek meg az idevágó fogalommeghatározásoknak, valamint a helyesbítések hatásának mértékére.

8. cikk

Eltérések

(1)   Az EKB Kormányzótanácsa eltéréseket engedélyez azon NKB-k részére, amelyek nem képesek megfelelni a 2. cikkben és a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított követelményeknek. Az engedélyezett eltéréseket a IV. melléklet sorolja fel.

(2)   Azok az NKB-k, amelyek engedélyt kaptak határozott időtartamú eltérésre, évente tájékoztatják az EKB-t az általuk annak érdekében hozandó intézkedésekről, hogy maradéktalanul megfeleljenek az adatszolgáltatási követelményeknek.

(3)   Az EKB Kormányzótanácsa évente felülvizsgálja az eltéréseket.

9. cikk

Egyszerűsített módosítási eljárás

Az EKB Igazgatósága, figyelembe véve a statisztikai bizottság véleményét, jogosult technikai módosítások végrehajtására ezen iránymutatás mellékleteiben, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatnak a mögöttes koncepcionális kereten, és nincsenek kihatással az adatszolgáltatás terhére.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez az iránymutatás az elfogadását követően két nappal lép hatályba.

11. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak a részt vevő tagállamok NKB-jai a címzettjei.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2005. február 17-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  HL L 310., 1996.11.30., 1. o. A legutóbb a 1267/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 180., 2003.7.18., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 332., 1993.12.31., 7. o. A legutóbb a 351/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 55., 2002.2.26., 23. o.) módosított rendelet.

3

(4)  Az Európai Központi Bank egyes jogszabályainak és eszközeinek közzétételéről szóló, 2000. november 10-i EKB/2000/12 határozat III. mellékleteként (HL L 55., 2001.2.24., 72. o.) közzétéve.

4

---

I. MELLÉKLET

ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK

A teljes adatsorozat bevételi és kiadási statisztikákból (1A., 1B. és 1C. táblázat), a hiány-adósság átvezetési statisztikákból (2A. és 2B. táblázat) és az adósság statisztikákból (3A. és 3B. táblázat) áll. A kulcskategóriák a vastag betűvel szedettek, a fennmaradóak a másodlagos kategóriák. A részleges adatsorozatok legalább a bevételi és kiadási, a hiány-adósság átértékelési és az adósság statisztikák kulcskategóriáit tartalmazzák. A kategóriák ellenkező rendelkezés hiányában az államháztartási szektorra utalnak.

BEVÉTELI ÉS KIADÁSI STATISZTIKÁK

1A. táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Hiány (–) vagy többlet (+) | 1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5 |
| Központi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) | 2 |
| Tartományi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) | 3 |
| Helyi önkormányzatok hiánya (–) vagy többlete (+) | 4 |
| Társadalombiztosítási alapok hiánya (–) vagy többlete (+) | 5 |
| Elsődleges hiány (–) vagy többlet (+) | 6 = 1 + 26 |
| Teljes bevétel | 7 = 9 + 31 |
| Teljes kiadás | 8 = 21 + 33 |
| Folyó bevétel | 9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20 |
| Közvetlen adók | 10 |
| amelyből vállalkozások által fizetett | 11 |
| amelyből háztartások által fizetett | 12 |
| Közvetett adók | 13 |
| amelyből hozzáadottérték-adó (HÉA) | 14 |
| Társadalombiztosítási hozzájárulások | 15 |
| amelyből a munkáltatók által fizetett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások | 16 |
| amelyből a munkavállalók által fizett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások | 17 |
| Egyéb folyó bevétel | 18 |
| amelyből kapott kamatok | 19 |
| Árbevétel | 20 |
| Folyó kiadások | 21 = 22 + 26 + 27 + 29 |
| Folyó transzferek | 22 = 23 + 24 + 25 |
| Szociális kifizetések | 23 |
| Fizetett támogatások | 24 |
| Egyéb fizetett folyó transzferek | 25 |
| Fizetett kamat | 26 |
| Munkavállalói jövedelem | 27 |
| amelyből bérek és keresetek | 28 |
| Folyó termelőfelhasználás | 29 |
| Bruttó megtakarítás | 30 = 9 – 21 |
| Tőkebevétel | 31 |
| amelyből tőkeadók | 32 |
| Tőkekiadás | 33 = 34 + 35 + 36 |
| Beruházás | 34 |
| Nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése | 35 |
| Fizetett tőketranszferek | 36 |
| Emlékeztető tételek | |
| EDP hiány (–) vagy többlet (+) | 37 |
| EDP fizetett kamat | 38 |
| UMTS-engedélyek értékesítéséből befolyt összeg | 39 |
| Tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások | 40 |
| Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások | 41 |
| Bruttó hazai termék | 42 |
| Változatlan áras bruttó hazai termék | 43 |
| Változatlan áras kormányzati beruházás | 44 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Hiány (–) vagy többlet (+)

1 = 7 – 8 = 2 + 3 + 4 + 5

Központi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+)

2

Tartományi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+)

3

Helyi önkormányzatok hiánya (–) vagy többlete (+)

4

Társadalombiztosítási alapok hiánya (–) vagy többlete (+)

5

Elsődleges hiány (–) vagy többlet (+)

6 = 1 + 26

Teljes bevétel

7 = 9 + 31

Teljes kiadás

8 = 21 + 33

Folyó bevétel

9 = 10 + 13 + 15 + 18 + 20

Közvetlen adók

10

amelyből vállalkozások által fizetett

11

amelyből háztartások által fizetett

12

Közvetett adók

13

amelyből hozzáadottérték-adó (HÉA)

14

Társadalombiztosítási hozzájárulások

15

amelyből a munkáltatók által fizetett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások

16

amelyből a munkavállalók által fizett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások

17

Egyéb folyó bevétel

18

amelyből kapott kamatok

19

Árbevétel

20

Folyó kiadások

21 = 22 + 26 + 27 + 29

Folyó transzferek

22 = 23 + 24 + 25

Szociális kifizetések

23

Fizetett támogatások

24

Egyéb fizetett folyó transzferek

25

Fizetett kamat

26

Munkavállalói jövedelem

27

amelyből bérek és keresetek

28

Folyó termelőfelhasználás

29

Bruttó megtakarítás

30 = 9 – 21

Tőkebevétel

31

amelyből tőkeadók

32

Tőkekiadás

33 = 34 + 35 + 36

Beruházás

34

Nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése

35

Fizetett tőketranszferek

36

Emlékeztető tételek

EDP hiány (–) vagy többlet (+)

37

EDP fizetett kamat

38

UMTS-engedélyek értékesítéséből befolyt összeg

39

Tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások

40

Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások

41

Bruttó hazai termék

42

Változatlan áras bruttó hazai termék

43

Változatlan áras kormányzati beruházás

44

1B. táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Tagállami befizetések az EU költségvetésébe | 1 = 2 + 4 + 5 + 7 |
| Az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók | 2 |
| amelyből az EU költségvetésébe fizetett hozzáadottérték-adó (HÉA) | 3 |
| A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett, nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók | 4 |
| A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett, egyéb folyó transzferek | 5 |
| amelyből az EU negyedik saját forrása | 6 |
| A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek | 7 |
| Az EU kiadásai a tagállamban | 8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13 |
| Az EU költségvetése által fizetett támogatások | 9 |
| Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek | 10 |
| Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett, folyó transzferek | 11 |
| Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek | 12 |
| Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek | 13 |
| Az EU költségvetéséből való nettó részesedés (nettó haszonélvező +, nettó befizető –) | 14 = 8 – 1 |
| Emlékeztető tétel | |
| Saját források beszedési költségei | 15 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Tagállami befizetések az EU költségvetésébe

1 = 2 + 4 + 5 + 7

Az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók

2

amelyből az EU költségvetésébe fizetett hozzáadottérték-adó (HÉA)

3

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett, nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók

4

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett, egyéb folyó transzferek

5

amelyből az EU negyedik saját forrása

6

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek

7

Az EU kiadásai a tagállamban

8 = 9 + 10 + 11 + 12 + 13

Az EU költségvetése által fizetett támogatások

9

Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek

10

Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett, folyó transzferek

11

Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek

12

Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek

13

Az EU költségvetéséből való nettó részesedés (nettó haszonélvező +, nettó befizető –)

14 = 8 – 1

Emlékeztető tétel

Saját források beszedési költségei

15

1C. táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Végső fogyasztási kiadás | 1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10 |
| Egyéni fogyasztási kiadás | 2 |
| Kollektív fogyasztási kiadás | 3 |
| Munkavállalói jövedelem | 4 = [1A.27] (1) |
| Folyó termelő felhasználás | 5 = [1A.29] |
| Piaci termelőktől vásárolt természetbeni társadalmi transzferek | 6 |
| Állóeszközök értékcsökkenése | 7 |
| Befizetett termelési adók mínusz kapott támogatások | 8 |
| Nettó működési eredmény | 9 |
| Árbevétel | 10 = [1A.20] |
| Emlékeztető tétel | |
| Változatlan áras végső fogyasztási kiadás | 11 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Végső fogyasztási kiadás

1 = 2 + 3 = 4 + 5 + 6 + 7 + 8 + 9 – 10

Egyéni fogyasztási kiadás

2

Kollektív fogyasztási kiadás

3

Munkavállalói jövedelem

4 = [1A.27] (1)

Folyó termelő felhasználás

5 = [1A.29]

Piaci termelőktől vásárolt természetbeni társadalmi transzferek

6

Állóeszközök értékcsökkenése

7

Befizetett termelési adók mínusz kapott támogatások

8

Nettó működési eredmény

9

Árbevétel

10 = [1A.20]

Emlékeztető tétel

Változatlan áras végső fogyasztási kiadás

11

HIÁNY-ADÓSSÁG ÁTVEZETÉSI STATISZTIKÁK

2A. táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Hiány (–) vagy többlet (+) | 1 = [1A.1] |
| Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között | 2 = 1 – 3 |
| Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel | 3 = 4 – 15 |
| Tranzakciók pénzügyi eszközökkel (konszolidált) | 4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13 |
| Tranzakciók készpénzzel és betétekkel | 5 |
| Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövid- és hosszúlejáratú értékpapírok | 6 |
| Művelet pénzügyi derivatívákkal | 7 |
| Tranzakciók hitelekkel | 8 |
| Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel | 9 |
| Privatizáció | 10 |
| Tőkeinjekciók | 11 |
| Egyéb | 12 |
| Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel | 13 |
| amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek | 14 |
| Tranzakciók kötelezettségekkel (konszolidált) | 15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22 |
| Tranzakciók készpénzzel és betétekkel | 16 |
| Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövidlejáratú értékpapírok | 17 |
| Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – hosszúlejáratú értékpapírok | 18 |
| Tranzakciók pénzügyi derivatívákkal | 19 |
| Tranzakciók hitelekkel | 20 |
| amelyből központi banki hitelek | 21 |
| Tranzakciók egyéb kötelezettségekkel | 22 |
| Tranzakciók adósságinstrumentumokkal (konszolidált)
  = államháztartás bruttó finanszírozási igénye (GGBR) | 23 = 16 + 17 + 18 + 20
  23 = 25 + 26 + 27
  23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 |
| Tranzakciók hosszúlejáratú adósságinstrumentumokkal | 24 |
| Tranzakciók nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal | 25 |
| Tranzakciók részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartottt adósságinstrumentumokkal (2) | 26 |
| Tranzakciók nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartottt adósságinstrumentumokkal | 27 |
| Egyéb állományváltozások | 28 = 29 + 32 |
| Adósság átértékelési változásai | 29 = 30 + 31 |
| Devizatartási nyereség és veszteség | 30 |
| Egyéb átértékelési hatások – névérték | 31 |
| Az adósságállomány egyéb volumenváltozásai | 32 |
| Adósságváltozás | 33 = 23 + 28
  33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Hiány (–) vagy többlet (+)

1 = [1A.1]

Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között

2 = 1 – 3

Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel

3 = 4 – 15

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel (konszolidált)

4 = 5 + 6 + 7 + 8 + 9 + 13

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel

5

Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövid- és hosszúlejáratú értékpapírok

6

Művelet pénzügyi derivatívákkal

7

Tranzakciók hitelekkel

8

Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel

9

Privatizáció

10

Tőkeinjekciók

11

Egyéb

12

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel

13

amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek

14

Tranzakciók kötelezettségekkel (konszolidált)

15 = 16 + 17 + 18 + 19 + 20 + 22

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel

16

Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövidlejáratú értékpapírok

17

Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – hosszúlejáratú értékpapírok

18

Tranzakciók pénzügyi derivatívákkal

19

Tranzakciók hitelekkel

20

amelyből központi banki hitelek

21

Tranzakciók egyéb kötelezettségekkel

22

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal (konszolidált)

= államháztartás bruttó finanszírozási igénye (GGBR)

23 = 16 + 17 + 18 + 20

23 = 25 + 26 + 27

23 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22

Tranzakciók hosszúlejáratú adósságinstrumentumokkal

24

Tranzakciók nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal

25

Tranzakciók részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartottt adósságinstrumentumokkal (2)

26

Tranzakciók nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartottt adósságinstrumentumokkal

27

Egyéb állományváltozások

28 = 29 + 32

Adósság átértékelési változásai

29 = 30 + 31

Devizatartási nyereség és veszteség

30

Egyéb átértékelési hatások – névérték

31

Az adósságállomány egyéb volumenváltozásai

32

Adósságváltozás

33 = 23 + 28

33 = 2 – 1 + 4 – 19 – 22 + 28

2B. táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Tranzakciók adósságintsrumentumokkal – nem konszolidált | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6 |
| Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált | 2 |
| Tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált | 3 |
| Tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált | 4 |
| Tranzakciók központi banki hitelekkel | 5 |
| Tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált | 6 |
| Konszolidáló tranzakciók | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Konszolidáló tranzakciók – készpénz és betétek | 8 = 2 – [2A.16] |
| Konszolidáló tranzakciók – rövidlejáratú értékpapírok | 9 = 3 – [2A.17] |
| Konszolidáló tranzakciók – hosszúlejáratú értékpapírok | 10 = 4 – [2A.18] |
| Konszolidáló tranzakciók – hitelek | 11 = 6 – [2A.20] – [2A.21] |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Tranzakciók adósságintsrumentumokkal – nem konszolidált

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált

2

Tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált

3

Tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált

4

Tranzakciók központi banki hitelekkel

5

Tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált

6

Konszolidáló tranzakciók

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Konszolidáló tranzakciók – készpénz és betétek

8 = 2 – [2A.16]

Konszolidáló tranzakciók – rövidlejáratú értékpapírok

9 = 3 – [2A.17]

Konszolidáló tranzakciók – hosszúlejáratú értékpapírok

10 = 4 – [2A.18]

Konszolidáló tranzakciók – hitelek

11 = 6 – [2A.20] – [2A.21]

ADÓSSÁG STATISZTIKÁK

3A. táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolat |
| --- | --- |
| Adósság | 1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6
  = 7 + 12 = 15 + 16 + 17
  = 18 + 19 = 21 + 22 + 24
  = 26 + 27 + 28 + 29 |
| Adósság – készpénz és betétek (kötelezettségek) | 2 |
| Adósság – rövidlejáratú értékpapírok (kötelezettségek) | 3 |
| Adósság – hosszúlejáratú értékpapírok (kötelezettségek) | 4 |
| Adósság – központi banki hitelek (kötelezettségek) | 5 |
| Adósság – egyéb hitelek (kötelezettségek) | 6 |
| A tagállam rezidensei által tartott adósság | 7 = 8 + 9 + 10 + 11 |
| Központi bank által tartott adósság | 8 |
| Egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság | 9 |
| Egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság | 10 |
| A tagállam egyéb rezidensei által tartott adósság | 11 |
| A tagállam nem rezidensei által tartott adósság | 12 = 13 + 14 |
| Az euro-övezeten belüli nem rezidensek által tartott adósság | 13 |
| Az euro-övezeten kívüli nem rezidensek által tartott adósság | 14 |
| Nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósság | 15 |
| Részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság | 16 |
| Nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartottt adósság | 17 |
| Rövidlejáratú adósság | 18 |
| Hosszúlejáratú adósság | 19 |
| amelyből változó kamatozású | 20 |
| Adósság legfeljebb egy éves hátralevő futamidővel | 21 |
| Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb öt éves hátralevő futamidővel | 22 |
| amelyből változó kamatozású | 23 |
| Adósság öt évet meghaladó hátralevő futamidővel | 24 |
| amelyből változó kamatozású | 25 |
| Központi kormányzat adósságkomponens | 26 = [3B.7] – [3B.15] |
| Tartományi kormányzat adósságkomponens | 27 = [3B.9] – [3B.16] |
| Helyi önkormányzatok adósságkomponens | 28 = [3B.11] – [3B.17] |
| Társadalombiztosítási alapok adósságkomponens | 29 = [3B.13] – [3B.18] |
| Emlékeztető tételek | |
| Adósság átlagos hátralevő futamideje | 30 |
| Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények | 31 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolat

Adósság

1 = 2 + 3 + 4 + 5 + 6

= 7 + 12 = 15 + 16 + 17

= 18 + 19 = 21 + 22 + 24

= 26 + 27 + 28 + 29

Adósság – készpénz és betétek (kötelezettségek)

2

Adósság – rövidlejáratú értékpapírok (kötelezettségek)

3

Adósság – hosszúlejáratú értékpapírok (kötelezettségek)

4

Adósság – központi banki hitelek (kötelezettségek)

5

Adósság – egyéb hitelek (kötelezettségek)

6

A tagállam rezidensei által tartott adósság

7 = 8 + 9 + 10 + 11

Központi bank által tartott adósság

8

Egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság

9

Egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság

10

A tagállam egyéb rezidensei által tartott adósság

11

A tagállam nem rezidensei által tartott adósság

12 = 13 + 14

Az euro-övezeten belüli nem rezidensek által tartott adósság

13

Az euro-övezeten kívüli nem rezidensek által tartott adósság

14

Nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósság

15

Részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság

16

Nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartottt adósság

17

Rövidlejáratú adósság

18

Hosszúlejáratú adósság

19

amelyből változó kamatozású

20

Adósság legfeljebb egy éves hátralevő futamidővel

21

Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb öt éves hátralevő futamidővel

22

amelyből változó kamatozású

23

Adósság öt évet meghaladó hátralevő futamidővel

24

amelyből változó kamatozású

25

Központi kormányzat adósságkomponens

26 = [3B.7] – [3B.15]

Tartományi kormányzat adósságkomponens

27 = [3B.9] – [3B.16]

Helyi önkormányzatok adósságkomponens

28 = [3B.11] – [3B.17]

Társadalombiztosítási alapok adósságkomponens

29 = [3B.13] – [3B.18]

Emlékeztető tételek

Adósság átlagos hátralevő futamideje

30

Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények

31

3B. táblázat

| Kategória | Szám és lineáris kapcsolatok |
| --- | --- |
| Adósság (nem konszolidált) | 1 = 7 + 9 + 11 + 13 |
| Konszolidáló elemek | 2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14
  = 15 + 16 + 17 + 18 |
| Konszolidáló elemek – készpénz és betétek | 3 |
| Konszolidáló elemek – rövidlejáratú értékpapírok | 4 |
| Konszolidáló elemek – hosszúlejáratú értékpapírok | 5 |
| Konszolidáló elemek – hitelek | 6 |
| Központi kormányzat által kibocsátott adósság | 7 |
| amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott | 8 |
| Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság | 9 |
| amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott | 10 |
| Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósság | 11 |
| amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott | 12 |
| Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság | 13 |
| amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott | 14 |
| Emlékeztető tételek | |
| Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a központi kormányzat által tartott adósságállomány | 15 |
| Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a tartományi kormányzat által tartott adósságállomány | 16 |
| Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a helyi önkormányzatok által tartott adósságállomány | 17 |
| Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a társadalombiztosítási alapok által tartott adósságállomány | 18 |

Kategória

Szám és lineáris kapcsolatok

Adósság (nem konszolidált)

1 = 7 + 9 + 11 + 13

Konszolidáló elemek

2 = 3 + 4 + 5 + 6 = 8 + 10 + 12 + 14

= 15 + 16 + 17 + 18

Konszolidáló elemek – készpénz és betétek

3

Konszolidáló elemek – rövidlejáratú értékpapírok

4

Konszolidáló elemek – hosszúlejáratú értékpapírok

5

Konszolidáló elemek – hitelek

6

Központi kormányzat által kibocsátott adósság

7

amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott

8

Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság

9

amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott

10

Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósság

11

amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott

12

Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság

13

amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott

14

Emlékeztető tételek

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a központi kormányzat által tartott adósságállomány

15

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a tartományi kormányzat által tartott adósságállomány

16

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a helyi önkormányzatok által tartott adósságállomány

17

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a társadalombiztosítási alapok által tartott adósságállomány

18

---

(1)  [x.y] az x táblázat y kategóriaszámára utal.

(2)  A tagállam részt vevő tagállammá válását megelőző évek tekintetében kell jelenteni.

---

II. MELLÉKLET

MÓDSZERTANI FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1.   Módszertani utalások

Az I. mellékletben részletezett kategóriák nagy része az ESA 95 A mellékletére és/vagy a 3605/93/EK tanácsi rendeletre való utalással került meghatározásra. Ezen iránymutatás 1. cikke kiegészítő módszertani fogalommeghatározásokat tartalmaz. A szektorokra és alszektorokra utaló kódokat különösen az alábbi táblázat részletezi.

Szektorok és alszektorok az ESA 95-ben

| | | Állami | Hazai magán | Külföldi irányítású |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes gazdaság | S.1 | | | |
| Nem pénzügyi vállalatok | S.11 | S.11001 | S.11002 | S.11003 |
| Pénzügyi vállalatok | S.12 | | | |
| Központi bank | S.121 | | | |
| Egyéb monetáris-pénzügyi intézmények | S.122 | S.12201 | S.12202 | S.12203 |
| Egyéb pénzügyi közvetítők, kivéve biztosítótársaságok és nyugdíjalapok | S.123 | S.12301 | S.12302 | S.12303 |
| Pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok | S.124 | S.12401 | S.12402 | S.12403 |
| Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok | S.125 | S.12501 | S.12502 | S.12503 |
| Államháztartás | S.13 | | | |
| Központi kormányzat | S.1311 | | | |
| Tartományi kormányzat | S.1312 | | | |
| Helyi önkormányzatok | S.1313 | | | |
| Társadalombiztosítási alapok | S.1314 | | | |
| Háztartások | S.14 | | | |
| Háztartásokat segítő nonprofit intézmények | S.15 | | | |
| Külföld | S.2 | | | |
| Az EU | S.21 | | | |
| Az EU tagállamai | S.211 | | | |
| Az EU intézményei | S.212 | | | |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek | S.22 | | | |

Állami

Hazai magán

Külföldi irányítású

Teljes gazdaság

S.1

Nem pénzügyi vállalatok

S.11

S.11001

S.11002

S.11003

Pénzügyi vállalatok

S.12

Központi bank

S.121

Egyéb monetáris-pénzügyi intézmények

S.122

S.12201

S.12202

S.12203

Egyéb pénzügyi közvetítők, kivéve biztosítótársaságok és nyugdíjalapok

S.123

S.12301

S.12302

S.12303

Pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok

S.124

S.12401

S.12402

S.12403

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok

S.125

S.12501

S.12502

S.12503

Államháztartás

S.13

Központi kormányzat

S.1311

Tartományi kormányzat

S.1312

Helyi önkormányzatok

S.1313

Társadalombiztosítási alapok

S.1314

Háztartások

S.14

Háztartásokat segítő nonprofit intézmények

S.15

Külföld

S.2

Az EU

S.21

Az EU tagállamai

S.211

Az EU intézményei

S.212

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek

S.22

2.   A kategóriák meghatározása (1)

1A. táblázat

| 1. | Hiány (–) vagy többlet (+) [1A.1] egyenlő: az S.13 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9). |
| --- | --- |

1.

Hiány (–) vagy többlet (+) [1A.1] egyenlő: az S.13 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9).

| 2. | Központi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.2] egyenlő: az S.1311 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9). |
| --- | --- |

2.

Központi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.2] egyenlő: az S.1311 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9).

| 3. | Tartományi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.3] egyenlő: az S.1312 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9). |
| --- | --- |

3.

Tartományi kormányzat hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.3] egyenlő: az S.1312 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9).

| 4. | Helyi önkormányzatok hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.4] egyenlő: az S.1313 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9). |
| --- | --- |

4.

Helyi önkormányzatok hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.4] egyenlő: az S.1313 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9).

| 5. | Társadalombiztosítási alapok hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.5] egyenlő: az S.1314 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9). |
| --- | --- |

5.

Társadalombiztosítási alapok hiánya (–) vagy többlete (+) [1A.5] egyenlő: az S.1314 nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (B.9).

| 6. | Elsődleges hiány (–) vagy többlet (+) [1A.6] egyenlő: hiány (–) vagy többlet (+) [1A.1], plusz fizetett kamat [1A.26]. |
| --- | --- |

6.

Elsődleges hiány (–) vagy többlet (+) [1A.6] egyenlő: hiány (–) vagy többlet (+) [1A.1], plusz fizetett kamat [1A.26].

| 7. | Teljes bevétel [1A.7] egyenlő: folyó bevétel [1A.9], plusz tőkebevétel [1A.31]. |
| --- | --- |

7.

Teljes bevétel [1A.7] egyenlő: folyó bevétel [1A.9], plusz tőkebevétel [1A.31].

| 8. | Teljes kiadás [1A.8] egyenlő: folyó kiadások [1A.21], plusz tőkekiadás [1A.33]. |
| --- | --- |

8.

Teljes kiadás [1A.8] egyenlő: folyó kiadások [1A.21], plusz tőkekiadás [1A.33].

| 9. | Folyó bevétel [1A.9] egyenlő: közvetlen adók [1A.10], plusz közvetett adók [1A.13], plusz társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.15], plusz egyéb folyó bevétel [1A.18], plusz árbevétel [1A.20]. |
| --- | --- |

9.

Folyó bevétel [1A.9] egyenlő: közvetlen adók [1A.10], plusz közvetett adók [1A.13], plusz társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.15], plusz egyéb folyó bevétel [1A.18], plusz árbevétel [1A.20].

| 10. | Közvetlen adók [1A.10] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

10.

Közvetlen adók [1A.10] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 11. | Közvetlen adók, amelyből vállalkozások által fizetett [1A.11] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), az S.13 forrásai és az S.11 és S.12 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

11.

Közvetlen adók, amelyből vállalkozások által fizetett [1A.11] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), az S.13 forrásai és az S.11 és S.12 felhasználásai között nyilvántartva.

| 12. | Közvetlen adók, amelyből háztartások által fizetett [1A.12] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb adók (D.5), az S.13 forrásai és az S.14 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

12.

Közvetlen adók, amelyből háztartások által fizetett [1A.12] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb adók (D.5), az S.13 forrásai és az S.14 felhasználásai között nyilvántartva.

| 13. | Közvetett adók [1A.13] egyenlő: termelési és importadók (D.2), az S.13 forrásai között nyilvántartva, plusz az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók [1B.2]. |
| --- | --- |

13.

Közvetett adók [1A.13] egyenlő: termelési és importadók (D.2), az S.13 forrásai között nyilvántartva, plusz az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók [1B.2].

| 14. | Közvetett adók, amelyből hozzáadottérték-adó (HÉA) [1A.14] egyenlő: hozzáadott érték típusú adók (HÉA) (D.211), az S.13 és az S.212 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

14.

Közvetett adók, amelyből hozzáadottérték-adó (HÉA) [1A.14] egyenlő: hozzáadott érték típusú adók (HÉA) (D.211), az S.13 és az S.212 forrásai között nyilvántartva.

| 15. | Társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.15] egyenlő: társadalombiztosítási hozzájárulások (D.61), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

15.

Társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.15] egyenlő: társadalombiztosítási hozzájárulások (D.61), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 16. | Társadalombiztosítási hozzájárulások, amelyből a munkáltatók által fizetett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.16] egyenlő: munkáltatók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásai (D.6111), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

16.

Társadalombiztosítási hozzájárulások, amelyből a munkáltatók által fizetett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.16] egyenlő: munkáltatók tényleges társadalombiztosítási hozzájárulásai (D.6111), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 17. | Társadalombiztosítási hozzájárulások, amelyből a munkavállalók által fizett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.17] egyenlő: munkavállalók társadalombiztosítási hozzájárulásai (D.6112), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

17.

Társadalombiztosítási hozzájárulások, amelyből a munkavállalók által fizett tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.17] egyenlő: munkavállalók társadalombiztosítási hozzájárulásai (D.6112), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 18. | Egyéb folyó bevétel [1A.18] egyenlő: tulajdonosi jövedelem (D.4), nem életbiztosításból eredő követelések (D.72), nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74), és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 forrásai között nyilvántartva, kivéve az S.13 forrásai között nyilvántartott kamatot (D.41), amely az S.13 felhasználásaként is szerepel, plusz egyéb kapott termelési támogatások (D.39), amelyek az S.13 felhasználásai, mínusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek [1B.10], plusz az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14], ha pozitív. |
| --- | --- |

18.

Egyéb folyó bevétel [1A.18] egyenlő: tulajdonosi jövedelem (D.4), nem életbiztosításból eredő követelések (D.72), nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74), és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 forrásai között nyilvántartva, kivéve az S.13 forrásai között nyilvántartott kamatot (D.41), amely az S.13 felhasználásaként is szerepel, plusz egyéb kapott termelési támogatások (D.39), amelyek az S.13 felhasználásai, mínusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek [1B.10], plusz az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14], ha pozitív.

| 19. | Egyéb folyó bevétel, amelyből kapott kamatok [1A.19] egyenlő: kamat (D.41), az S.13 forrásai, valamint az S.13 kivételével valamennyi szektor felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

19.

Egyéb folyó bevétel, amelyből kapott kamatok [1A.19] egyenlő: kamat (D.41), az S.13 forrásai, valamint az S.13 kivételével valamennyi szektor felhasználásai között nyilvántartva.

| 20. | Árbevétel [1A.20] egyenlő: piaci kibocsátás (P.11), plusz saját végső felhasználási célú kibocsátás (P.12), plusz egyéb nem piaci kibocsátású kifizetések (P.131), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

20.

Árbevétel [1A.20] egyenlő: piaci kibocsátás (P.11), plusz saját végső felhasználási célú kibocsátás (P.12), plusz egyéb nem piaci kibocsátású kifizetések (P.131), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 21. | Folyó kiadások [1A.21] egyenlő: folyó transzferek [1A.22], plusz fizetett kamat [1A.26], plusz munkavállalói jövedelem [1A.27], plusz folyó termelőfelhasználás [1A.29]. |
| --- | --- |

21.

Folyó kiadások [1A.21] egyenlő: folyó transzferek [1A.22], plusz fizetett kamat [1A.26], plusz munkavállalói jövedelem [1A.27], plusz folyó termelőfelhasználás [1A.29].

| 22. | Folyó transzferek [1A.22] egyenlő: szociális kifizetések [1A.23], plusz támogatások [1A.24], plusz egyéb fizetett folyó transzferek [1A.25]. |
| --- | --- |

22.

Folyó transzferek [1A.22] egyenlő: szociális kifizetések [1A.23], plusz támogatások [1A.24], plusz egyéb fizetett folyó transzferek [1A.25].

| 23. | Szociális kifizetések [1A.23] egyenlő: természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások (D.62), plusz a piaci szolgáltatókon keresztül a háztartásoknak nyújtott termékek költségével kapcsolatos természetbeni társadalmi transzfer (D.6311 + D.63121 + D.63131), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, plusz egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 felhasználásai és az S.15 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

23.

Szociális kifizetések [1A.23] egyenlő: természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások (D.62), plusz a piaci szolgáltatókon keresztül a háztartásoknak nyújtott termékek költségével kapcsolatos természetbeni társadalmi transzfer (D.6311 + D.63121 + D.63131), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, plusz egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 felhasználásai és az S.15 forrásai között nyilvántartva.

| 24. | Fizetett támogatások [1A.24] egyenlő: támogatások (D.3), az S.13 forrásai között nyilvántartva, plusz az EU költségvetése által a nemzeti rezidenseknek fizetett támogatások [1B.9]. |
| --- | --- |

24.

Fizetett támogatások [1A.24] egyenlő: támogatások (D.3), az S.13 forrásai között nyilvántartva, plusz az EU költségvetése által a nemzeti rezidenseknek fizetett támogatások [1B.9].

| 25. | Egyéb fizetett folyó transzferek [1A.25] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), egyéb termelési adók (D.29), tulajdonosi jövedelem (D.4) kivéve kamat (D.41), nettó nem életbiztosítási díjak (D.71), nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 felhasználásai és az S.15 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva, mínusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett folyó transzferek (D.74 és D.75) [1B.4 és 1B.5], mínusz az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14], ha negatív. |
| --- | --- |

25.

Egyéb fizetett folyó transzferek [1A.25] egyenlő: folyó jövedelem-, vagyon- stb. adók (D.5), egyéb termelési adók (D.29), tulajdonosi jövedelem (D.4) kivéve kamat (D.41), nettó nem életbiztosítási díjak (D.71), nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 felhasználásai és az S.15 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva, mínusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett folyó transzferek (D.74 és D.75) [1B.4 és 1B.5], mínusz az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14], ha negatív.

| 26. | Fizetett kamat [1A.26] egyenlő: kamat (D.41), az S.13 felhasználásai és az S.13 kívüli valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

26.

Fizetett kamat [1A.26] egyenlő: kamat (D.41), az S.13 felhasználásai és az S.13 kívüli valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva.

| 27. | Munkavállalói jövedelem [1A.27] egyenlő: munkavállalói jövedelem (D.1), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

27.

Munkavállalói jövedelem [1A.27] egyenlő: munkavállalói jövedelem (D.1), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 28. | Munkavállalói jövedelem, amelyből bérek és keresetek [1A.28] egyenlő: bérek és keresetek (D.11), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

28.

Munkavállalói jövedelem, amelyből bérek és keresetek [1A.28] egyenlő: bérek és keresetek (D.11), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 29. | Folyó termelőfelhasználás [1A.29] egyenlő: folyó termelőfelhasználás (P.2), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

29.

Folyó termelőfelhasználás [1A.29] egyenlő: folyó termelőfelhasználás (P.2), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 30. | Bruttó megtakarítás [1A.30] egyenlő: folyó bevétel [1A.9], mínusz folyó kiadások [1A.21]. |
| --- | --- |

30.

Bruttó megtakarítás [1A.30] egyenlő: folyó bevétel [1A.9], mínusz folyó kiadások [1A.21].

| 31. | Tőkebevétel [1A.31] egyenlő: kapott tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.13 kivételével valamennyi szektor által fizetett tőketranszferként nyilvántartva, mínusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek [1B.12]. |
| --- | --- |

31.

Tőkebevétel [1A.31] egyenlő: kapott tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.13 kivételével valamennyi szektor által fizetett tőketranszferként nyilvántartva, mínusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek [1B.12].

| 32. | Tőkebevétel, amelyből tőkeadók [1A.32] egyenlő: tőkeadók (D.91), az S.13 kötelezettségei és nettó értékének változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

32.

Tőkebevétel, amelyből tőkeadók [1A.32] egyenlő: tőkeadók (D.91), az S.13 kötelezettségei és nettó értékének változásai között nyilvántartva.

| 33. | Tőkekiadás [1A.33] egyenlő: beruházás [1A.34], plusz nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése [1A.35], plusz fizetett tőketranszferek [1A.36]. |
| --- | --- |

33.

Tőkekiadás [1A.33] egyenlő: beruházás [1A.34], plusz nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése [1A.35], plusz fizetett tőketranszferek [1A.36].

| 34. | Beruházás [1A.34] egyenlő: bruttó állóeszköz felhalmozás (P.51), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

34.

Beruházás [1A.34] egyenlő: bruttó állóeszköz felhalmozás (P.51), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 35. | Nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése [1A.35] egyenlő: készletváltozások (P.52), értéktárgyak beszerzésének és eladásának egyenlege (P.53), és a nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege (K.2), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

35.

Nem pénzügyi eszközök egyéb nettó beszerzése [1A.35] egyenlő: készletváltozások (P.52), értéktárgyak beszerzésének és eladásának egyenlege (P.53), és a nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege (K.2), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 36. | Fizetett tőketranszferek [1A.36] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségei és nettó értékének változásai között, illetve az S.13 kivételével valamennyi szektor által kapott tőketranszferként nyilvántartva, plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek [1B.13], mínusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek [1B.7]. |
| --- | --- |

36.

Fizetett tőketranszferek [1A.36] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségei és nettó értékének változásai között, illetve az S.13 kivételével valamennyi szektor által kapott tőketranszferként nyilvántartva, plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek [1B.13], mínusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek [1B.7].

| 37. | EDP (túlzott hiány esetén követendő eljárás) hiány (–) vagy többlet (+) [1A.37] egyenlő: az S.13 EDP nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (EDPB.9). |
| --- | --- |

37.

EDP (túlzott hiány esetén követendő eljárás) hiány (–) vagy többlet (+) [1A.37] egyenlő: az S.13 EDP nettó hitelnyújtása (+)/nettó hitelfelvétele (–) (EDPB.9).

| 38. | EDP fizetett kamat [1A.38] egyenlő: EDP kamat (EDP D.41), az S.13 felhasználásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

38.

EDP fizetett kamat [1A.38] egyenlő: EDP kamat (EDP D.41), az S.13 felhasználásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva.

| 39. | UMTS (universal mobile telecommunication systems)-engedélyek értékesítéséből befolyt összeg [1A.39] egyenlő: a harmadik generációs mobiltelefon-engedélyek értékesítéséből befolyt összeg, amelyet az Eurostat a mobiltelefon-engedélyek elosztásáról szóló határozata szerint a nem pénzügyi eszközök között tartanak nyilván. |
| --- | --- |

39.

UMTS (universal mobile telecommunication systems)-engedélyek értékesítéséből befolyt összeg [1A.39] egyenlő: a harmadik generációs mobiltelefon-engedélyek értékesítéséből befolyt összeg, amelyet az Eurostat a mobiltelefon-engedélyek elosztásáról szóló határozata szerint a nem pénzügyi eszközök között tartanak nyilván.

| 40. | Tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.40] egyenlő: tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások (D.611), az S.13 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

40.

Tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások [1A.40] egyenlő: tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások (D.611), az S.13 forrásai között nyilvántartva.

| 41. | Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások [1A.41] egyenlő: természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások (D.62), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

41.

Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások [1A.41] egyenlő: természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások (D.62), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 42. | Bruttó hazai termék [1A.42] egyenlő: változatlan áras bruttó hazai termék (B.1*g). |
| --- | --- |

42.

Bruttó hazai termék [1A.42] egyenlő: változatlan áras bruttó hazai termék (B.1*g).

| 43. | Változatlan áras bruttó hazai termék [1A.43] egyenlő: változatlan áras bruttó hazai termék (B.1*g). |
| --- | --- |

43.

Változatlan áras bruttó hazai termék [1A.43] egyenlő: változatlan áras bruttó hazai termék (B.1*g).

| 44. | Változatlan áras kormányzati beruházás [1A.44] egyenlő: változatlan áras, bruttó állóeszköz felhalmozás (P.51), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

44.

Változatlan áras kormányzati beruházás [1A.44] egyenlő: változatlan áras, bruttó állóeszköz felhalmozás (P.51), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva.

1B. táblázat

| 1. | Tagállami befizetések az EU költségvetésébe [1B.1] egyenlő: az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók, plusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74) [1B.4], plusz kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek (D.75) [1B.5], plusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.7]. |
| --- | --- |

1.

Tagállami befizetések az EU költségvetésébe [1B.1] egyenlő: az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók, plusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74) [1B.4], plusz kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek (D.75) [1B.5], plusz a kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.7].

| 2. | Az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók [1B.2] egyenlő: termelési és importadók (D.2), az S.212 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

2.

Az EU költségvetésébe fizetett közvetett adók [1B.2] egyenlő: termelési és importadók (D.2), az S.212 forrásai között nyilvántartva.

| 3. | Közvetett adók, amelyből az EU költségvetésébe fizetett hozzáadottérték-adó (HÉA) [1B.3] egyenlő: hozzáadott érték típusú adók (HÉA) (D.211), az S.212 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

3.

Közvetett adók, amelyből az EU költségvetésébe fizetett hozzáadottérték-adó (HÉA) [1B.3] egyenlő: hozzáadott érték típusú adók (HÉA) (D.211), az S.212 forrásai között nyilvántartva.

| 4. | A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók [1B.4] egyenlő: nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

4.

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók [1B.4] egyenlő: nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 5. | A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek [1B.5] egyenlő: egyéb folyó transzferek (D.75), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

5.

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek [1B.5] egyenlő: egyéb folyó transzferek (D.75), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 6. | A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek, amelyből az EK negyedik saját forrása [1B.6] egyenlő: a GNP-alapú negyedik saját forrás (ESA 95 4.138 bekezdése), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között egyéb folyó transzferekként nyilvántartva (D.75). |
| --- | --- |

6.

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett egyéb folyó transzferek, amelyből az EK negyedik saját forrása [1B.6] egyenlő: a GNP-alapú negyedik saját forrás (ESA 95 4.138 bekezdése), az S.212 forrásai és az S.13 felhasználásai között egyéb folyó transzferekként nyilvántartva (D.75).

| 7. | A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek [1B.7] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.212 által kapott tőketranszferként nyilvántartva. |
| --- | --- |

7.

A kormányzat által az EU költségvetésébe fizetett tőketranszferek [1B.7] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.212 által kapott tőketranszferként nyilvántartva.

| 8. | Az EU kiadásai a tagállamban [1B.8] egyenlő: az EU költségvetése által fizetett támogatások (D.3) [1B.9], plusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek (D.7) [1B.10], plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett, folyó transzferek (D.7) [1B.11], plusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.12], plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.13]. |
| --- | --- |

8.

Az EU kiadásai a tagállamban [1B.8] egyenlő: az EU költségvetése által fizetett támogatások (D.3) [1B.9], plusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek (D.7) [1B.10], plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett, folyó transzferek (D.7) [1B.11], plusz az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.12], plusz az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek (D.9) [1B.13].

| 9. | Az EU költségvetése által fizetett támogatások [1B.9] egyenlő: támogatások (D.3), az S.212 forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

9.

Az EU költségvetése által fizetett támogatások [1B.9] egyenlő: támogatások (D.3), az S.212 forrásai között nyilvántartva.

| 10. | Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek [1B.10] egyenlő: folyó nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74) és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 forrásai és az S.212 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

10.

Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett folyó transzferek [1B.10] egyenlő: folyó nemzetközi együttműködéssel kapcsolatos tranzakciók (D.74) és egyéb folyó transzferek (D.75), az S.13 forrásai és az S.212 felhasználásai között nyilvántartva.

| 11. | Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett folyó transzferek [1B.11] egyenlő: egyéb folyó transzferek (D.75), az S.212 felhasználásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

11.

Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett folyó transzferek [1B.11] egyenlő: egyéb folyó transzferek (D.75), az S.212 felhasználásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor forrásai között nyilvántartva.

| 12. | Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek [1B.12] egyenlő: kapott tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.212 eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

12.

Az EU költségvetése által a kormányzatnak fizetett tőketranszferek [1B.12] egyenlő: kapott tőketranszferek (D.9), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között, illetve az S.212 eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 13. | Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek [1B.13] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.212 eszközeinek változásai és S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

13.

Az EU költségvetése által a nem kormányzati szerveknek fizetett tőketranszferek [1B.13] egyenlő: fizetett tőketranszferek (D.9), az S.212 eszközeinek változásai és S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 14. | Az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14] egyenlő: a kormányzatnak, plusz a nem kormányzati szerveknek az EU költségvetéséből való nettó részesedésével. |
| --- | --- |

14.

Az EU költségvetéséből való nettó részesedés [1B.14] egyenlő: a kormányzatnak, plusz a nem kormányzati szerveknek az EU költségvetéséből való nettó részesedésével.

| 15. | Saját források beszedési költségei [1B.15] az S.13 forrásai között nyilvántartott, piaci kibocsátás (P.11) azon része, amely a saját forrásoknak az EU költségvetése által fizetett beszedési költsége. |
| --- | --- |

15.

Saját források beszedési költségei [1B.15] az S.13 forrásai között nyilvántartott, piaci kibocsátás (P.11) azon része, amely a saját forrásoknak az EU költségvetése által fizetett beszedési költsége.

1C. táblázat

| 1. | Végső fogyasztási kiadás [1C.1] egyenlő: végső fogyasztási kiadás (P.3), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

1.

Végső fogyasztási kiadás [1C.1] egyenlő: végső fogyasztási kiadás (P.3), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 2. | Egyéni fogyasztási kiadás [1C.2] egyenlő: egyéni fogyasztási kiadás (P.31), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

2.

Egyéni fogyasztási kiadás [1C.2] egyenlő: egyéni fogyasztási kiadás (P.31), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 3. | Kollektív fogyasztási kiadás [1C.3] egyenlő: kollektív fogyasztási kiadás (P.32), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

3.

Kollektív fogyasztási kiadás [1C.3] egyenlő: kollektív fogyasztási kiadás (P.32), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 4. | Munkavállalói jövedelem [1C.4] egyenlő: [1A.27]. |
| --- | --- |

4.

Munkavállalói jövedelem [1C.4] egyenlő: [1A.27].

| 5. | Folyó termelőfelhasználás [1C.5] egyenlő: [1A.29]. |
| --- | --- |

5.

Folyó termelőfelhasználás [1C.5] egyenlő: [1A.29].

| 6. | Piaci termelőktől vásárolt természetbeni társadalmi transzferek [1C.6] egyenlő: a piaci szolgáltatókon keresztül a háztartásoknak nyújtott termékek költségével kapcsolatos természetbeni társadalmi transzfer (D.6311 + D.63121 + D.63131), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

6.

Piaci termelőktől vásárolt természetbeni társadalmi transzferek [1C.6] egyenlő: a piaci szolgáltatókon keresztül a háztartásoknak nyújtott termékek költségével kapcsolatos természetbeni társadalmi transzfer (D.6311 + D.63121 + D.63131), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 7. | Állóeszközök értékcsökkenése [1C.7] egyenlő: állóeszközök értékcsökkenése (K.1), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

7.

Állóeszközök értékcsökkenése [1C.7] egyenlő: állóeszközök értékcsökkenése (K.1), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 8. | Befizetett termelési adók mínusz kapott támogatások [1C.8] egyenlő: egyéb befizetett termelési adók (D.29), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, mínusz egyéb kapott termelési támogatások (D.39), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

8.

Befizetett termelési adók mínusz kapott támogatások [1C.8] egyenlő: egyéb befizetett termelési adók (D.29), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva, mínusz egyéb kapott termelési támogatások (D.39), az S.13 felhasználásai között nyilvántartva.

| 9. | Nettó működési eredmény [1C.9] egyenlő: az S.13 nettó működési eredménye (B.2n). |
| --- | --- |

9.

Nettó működési eredmény [1C.9] egyenlő: az S.13 nettó működési eredménye (B.2n).

| 10. | Árbevétel [1C.10] egyenlő: [1A.20]. |
| --- | --- |

10.

Árbevétel [1C.10] egyenlő: [1A.20].

| 11. | Változatlan áras végső fogyasztási kiadás [1C.11] egyenlő: végső fogyasztási kiadás (P.3), az S.13 felhasználásai között változatlan árakon nyilvántartva. |
| --- | --- |

11.

Változatlan áras végső fogyasztási kiadás [1C.11] egyenlő: végső fogyasztási kiadás (P.3), az S.13 felhasználásai között változatlan árakon nyilvántartva.

2A. táblázat

| 1. | Hiány (–) vagy többlet (+) [2A.1] egyenlő: [1A.1]. |
| --- | --- |

1.

Hiány (–) vagy többlet (+) [2A.1] egyenlő: [1A.1].

| 2. | Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között [2A.2] egyenlő: hiány (–) vagy többlet (+) [2A.1], mínusz nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel [2A.3]. |
| --- | --- |

2.

Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között [2A.2] egyenlő: hiány (–) vagy többlet (+) [2A.1], mínusz nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel [2A.3].

| 3. | Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel [2A.3] egyenlő: pénzügyi eszközök nettó beszerzésével kapcsolatos tranzakciók [2A.4], mínusz nettó tranzakciók kötelezettségekkel [2A.15]. |
| --- | --- |

3.

Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel [2A.3] egyenlő: pénzügyi eszközök nettó beszerzésével kapcsolatos tranzakciók [2A.4], mínusz nettó tranzakciók kötelezettségekkel [2A.15].

| 4. | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel [2A.4] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2) [2A.5], tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal (F.33) [2A.6], tranzakciók pénzügyi derivatívákkal (F.34) [2A.7], tranzakciók hitelekkel (F.4) [2A.8], tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5) [2A.9] és tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel [2A.13], az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

4.

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel [2A.4] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2) [2A.5], tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal (F.33) [2A.6], tranzakciók pénzügyi derivatívákkal (F.34) [2A.7], tranzakciók hitelekkel (F.4) [2A.8], tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5) [2A.9] és tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel [2A.13], az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 5. | Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (eszközök) [2A.5] egyenlő: a készpénz és betétek nettó beszerzése (F.2) az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

5.

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (eszközök) [2A.5] egyenlő: a készpénz és betétek nettó beszerzése (F.2) az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 6. | Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövid- és hosszúlejáratú értékpapírok (eszközök) [2A.6] egyenlő: részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi derivatívák kivételével (F.33), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

6.

Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövid- és hosszúlejáratú értékpapírok (eszközök) [2A.6] egyenlő: részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi derivatívák kivételével (F.33), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 7. | Tranzakciók pénzügyi derivatívákkal (eszközök) [2A.7] egyenlő: a pénzügyi derivatívákkal kapcsolatos nettó kifizetések (F.34), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

7.

Tranzakciók pénzügyi derivatívákkal (eszközök) [2A.7] egyenlő: a pénzügyi derivatívákkal kapcsolatos nettó kifizetések (F.34), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 8. | Tranzakciók hitelekkel (eszközök) [2A.8] egyenlő: a kormányzat által ajánlott új hitelek (F.4), a kormányzatnak visszafizetett összeg levonásával, az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

8.

Tranzakciók hitelekkel (eszközök) [2A.8] egyenlő: a kormányzat által ajánlott új hitelek (F.4), a kormányzatnak visszafizetett összeg levonásával, az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 9. | Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (eszközök) [2A.9] egyenlő: részvények és egyéb tulajdonosi követelések nettó beszerzése (F.5), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

9.

Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (eszközök) [2A.9] egyenlő: részvények és egyéb tulajdonosi követelések nettó beszerzése (F.5), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 10. | Privatizáció (nettó) [2A.10] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11 vagy S.12 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyeket az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez az S.13 (ESA 95 2.26 bekezdés) (2); az ilyen tranzakciókat az S.13 közvetlenül elvégezheti az adós vagy egy másik hitelező szervvel. |
| --- | --- |

10.

Privatizáció (nettó) [2A.10] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11 vagy S.12 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyeket az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez az S.13 (ESA 95 2.26 bekezdés) (2); az ilyen tranzakciókat az S.13 közvetlenül elvégezheti az adós vagy egy másik hitelező szervvel.

| 11. | Tőkeinjekciók (nettó) [2A.11] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11 vagy S.12 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyeket az S.13 nem az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez, és azt az S.13 közvetlenül az adós szervvel végzi. |
| --- | --- |

11.

Tőkeinjekciók (nettó) [2A.11] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11 vagy S.12 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyeket az S.13 nem az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez, és azt az S.13 közvetlenül az adós szervvel végzi.

| 12. | Egyéb [2A.12] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11, S.12 vagy S.14 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyet az S.13 nem az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez, és azt az S.13 közvetlenül nem az adóssal, hanem egy másik hitelezővel végzi. |
| --- | --- |

12.

Egyéb [2A.12] egyenlő: tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel (F.5), az S.13 eszközeinek változásai és az S.11, S.12 vagy S.14 kötelezettségeinek vagy nettó értéke változásai között nyilvántartva, amelyet az S.13 nem az adós feletti irányítás feladásakor vagy megszerzésekor végez, és azt az S.13 közvetlenül nem az adóssal, hanem egy másik hitelezővel végzi.

| 13. | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel [2A.13] egyenlő: a monetáris arany és a különös lehívási jogok nettó beszerzése (F.1), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva, a biztosítástechnikai tartalékok nettó beszerzése (F.6) és egyéb követelések számlák (F.7), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

13.

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel [2A.13] egyenlő: a monetáris arany és a különös lehívási jogok nettó beszerzése (F.1), az S.13 eszközeinek változásai között nyilvántartva, a biztosítástechnikai tartalékok nettó beszerzése (F.6) és egyéb követelések számlák (F.7), az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 14. | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek [2A.14] egyenlő: az egyéb követelések és kötelezettségek számlák azon része (F.7 eszközök), amelyek a D2, D5, D6 és D91 kategóriákban nyilvántartott adókkal és társadalombiztosítási hozzájárulásokkal kapcsolatosak, mínusz az adók ténylegesen beszedett összege, az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

14.

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek [2A.14] egyenlő: az egyéb követelések és kötelezettségek számlák azon része (F.7 eszközök), amelyek a D2, D5, D6 és D91 kategóriákban nyilvántartott adókkal és társadalombiztosítási hozzájárulásokkal kapcsolatosak, mínusz az adók ténylegesen beszedett összege, az S.13 eszközeinek változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 15. | Tranzakciók kötelezettségekkel (konszolidált) [2A.15] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2) [2A.16], tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (F.331) [2A.17], tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (F.332) [2A.18], tranzakciók pénzügyi derivatívákkal (F.34) [2A.19], tranzakciók hitelekkel (F.4) [2A.20] és tranzakciók egyéb kötelezettségekkel [2A.22], az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

15.

Tranzakciók kötelezettségekkel (konszolidált) [2A.15] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2) [2A.16], tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (F.331) [2A.17], tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (F.332) [2A.18], tranzakciók pénzügyi derivatívákkal (F.34) [2A.19], tranzakciók hitelekkel (F.4) [2A.20] és tranzakciók egyéb kötelezettségekkel [2A.22], az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 16. | Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) [2A.16] egyenlő: a készpénz és betétek nettó beszerzése (F.2) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

16.

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) [2A.16] egyenlő: a készpénz és betétek nettó beszerzése (F.2) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 17. | Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövidlejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [2A.17] egyenlő: a részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi derivatívák kivételével, amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves (F.331), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

17.

Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – rövidlejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [2A.17] egyenlő: a részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi derivatívák kivételével, amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves (F.331), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 18. | Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – hosszúlejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [2A.18] a részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi derivatívák kivételével, amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb (F.332), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

18.

Tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal – hosszúlejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [2A.18] a részvényeken kívüli értékpapírok nettó beszerzése a pénzügyi derivatívák kivételével, amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb (F.332), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 19. | Tranzakciók pénzügyi derivatívákkal (kötelezettségek) [2A.19] egyenlő: a pénzügyi derivatívákkal kapcsolatos nettó bevételek (F.34) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

19.

Tranzakciók pénzügyi derivatívákkal (kötelezettségek) [2A.19] egyenlő: a pénzügyi derivatívákkal kapcsolatos nettó bevételek (F.34) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 20. | Tranzakciók hitelekkel (kötelezettségek) [2A.20] egyenlő: felvett új hitelek (F.4), meglévő hitelek visszafizetett összegének levonásával, az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

20.

Tranzakciók hitelekkel (kötelezettségek) [2A.20] egyenlő: felvett új hitelek (F.4), meglévő hitelek visszafizetett összegének levonásával, az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 21. | Tranzakciók hitelekkel, amelyből központi banki hitelek [2A.21] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.121 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

21.

Tranzakciók hitelekkel, amelyből központi banki hitelek [2A.21] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4) az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.121 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 22. | Tranzakciók egyéb kötelezettségekkel [2A.22] egyenlő: a biztosítástechnikai tartalékok (F.6) és kötelezettségek számlák (F.7) nettó kötelezettségei, az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

22.

Tranzakciók egyéb kötelezettségekkel [2A.22] egyenlő: a biztosítástechnikai tartalékok (F.6) és kötelezettségek számlák (F.7) nettó kötelezettségei, az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 23. | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal (konszolidált) [2A.23] egyenlő: nettó kötelezettségek készpénzben és betétekben (F.2) [2A.16], a részvényeken kívüli értékpapírok a derivatívák kivételével, [2A.17 és 2A.18] (F.33), és hitelek (F.4) [2A.20]. Azonos az államháztartás finanszírozási igényével (GGBR). |
| --- | --- |

23.

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal (konszolidált) [2A.23] egyenlő: nettó kötelezettségek készpénzben és betétekben (F.2) [2A.16], a részvényeken kívüli értékpapírok a derivatívák kivételével, [2A.17 és 2A.18] (F.33), és hitelek (F.4) [2A.20]. Azonos az államháztartás finanszírozási igényével (GGBR).

| 24. | Tranzakciók hosszúlejáratú adósságinstrumentumokkal [2A.24] egyenlő: a nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb. |
| --- | --- |

24.

Tranzakciók hosszúlejáratú adósságinstrumentumokkal [2A.24] egyenlő: a nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb.

| 25. | Tranzakciók nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.25] egyenlő: nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], a tagállam törvényes fizetőeszközében nyilvántartva. |
| --- | --- |

25.

Tranzakciók nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.25] egyenlő: nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], a tagállam törvényes fizetőeszközében nyilvántartva.

| 26. | Tranzakciók részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.26] egyenlő: nettó kötelezettségek az ECU-ban nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.23], plusz – azt megelőzően, hogy a tagállam részt vevő tagállammá vált – euróban nyilvántartott adósságinstrumentumok, plusz egy részt vevő tagállam törvényes fizetőeszközében azt megelőzően nyilvántartott adósságinstrumentumok, hogy az részt vevő tagállammá vált. Nem tartozik ide a nemzeti fizetőeszköz [2A.25]. |
| --- | --- |

26.

Tranzakciók részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.26] egyenlő: nettó kötelezettségek az ECU-ban nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.23], plusz – azt megelőzően, hogy a tagállam részt vevő tagállammá vált – euróban nyilvántartott adósságinstrumentumok, plusz egy részt vevő tagállam törvényes fizetőeszközében azt megelőzően nyilvántartott adósságinstrumentumok, hogy az részt vevő tagállammá vált. Nem tartozik ide a nemzeti fizetőeszköz [2A.25].

| 27. | Tranzakciók nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.27] egyenlő: nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], kivéve a [2A.25] vagy a [2A.26] kategóriákat. |
| --- | --- |

27.

Tranzakciók nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósságinstrumentumokkal [2A.27] egyenlő: nettó kötelezettségek adósságinstrumentumokkal [2A.23], kivéve a [2A.25] vagy a [2A.26] kategóriákat.

| 28. | Egyéb állományváltozások [2A.28] egyenlő: adósság átértékelési változásai [2A.29], plusz az adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32]. |
| --- | --- |

28.

Egyéb állományváltozások [2A.28] egyenlő: adósság átértékelési változásai [2A.29], plusz az adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32].

| 29. | Adósság átértékelési változásai [2A.29] egyenlő: devizatartási nyereség és veszteség [2A.30], plusz egyéb átértékelési hatások – névérték [2A.31]. |
| --- | --- |

29.

Adósság átértékelési változásai [2A.29] egyenlő: devizatartási nyereség és veszteség [2A.30], plusz egyéb átértékelési hatások – névérték [2A.31].

| 30. | Devizatartási nyereség és veszteség [2A.30] egyenlő: az adósságállomány (amelynek értéke megváltozik nemzeti fizetőeszközbe való átváltáskor az átváltási árfolyam változásai miatt) névleges nyereségei/veszteségei (K.11) [3A.1]. |
| --- | --- |

30.

Devizatartási nyereség és veszteség [2A.30] egyenlő: az adósságállomány (amelynek értéke megváltozik nemzeti fizetőeszközbe való átváltáskor az átváltási árfolyam változásai miatt) névleges nyereségei/veszteségei (K.11) [3A.1].

| 31. | Egyéb átértékelési hatások – névérték [2A.31] egyenlő: adósságváltozás [2A.33], mínusz tranzakciók adósságinstrumentumokkal [2A.23], mínusz devizatartási nyereség és veszteség [2.30], mínusz adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32]. |
| --- | --- |

31.

Egyéb átértékelési hatások – névérték [2A.31] egyenlő: adósságváltozás [2A.33], mínusz tranzakciók adósságinstrumentumokkal [2A.23], mínusz devizatartási nyereség és veszteség [2.30], mínusz adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32].

| 32. | Az adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32] egyenlő: egyéb volumenváltozások (K.7, K.8, K.10 és K.12) kötelezettségekben, amelyeket vagy készpénzként és betétekként (AF.2), részvényeken kívüli értékpapírokként a pénzügyi derivatívák kivételével (AF.33), vagy nem az S.13 eszközei közé tartozó hitelekként (AF.4) tartanak nyilván. |
| --- | --- |

32.

Az adósságállomány egyéb volumenváltozásai [2A.32] egyenlő: egyéb volumenváltozások (K.7, K.8, K.10 és K.12) kötelezettségekben, amelyeket vagy készpénzként és betétekként (AF.2), részvényeken kívüli értékpapírokként a pénzügyi derivatívák kivételével (AF.33), vagy nem az S.13 eszközei közé tartozó hitelekként (AF.4) tartanak nyilván.

| 33. | Adósságváltozás [2A.33] egyenlő: adósság [3A.1] t évben, mínusz adósság [3A.1] a t-1 évben. |
| --- | --- |

33.

Adósságváltozás [2A.33] egyenlő: adósság [3A.1] t évben, mínusz adósság [3A.1] a t-1 évben.

2B. táblázat

| 1. | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált [2B.1] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2], plusz tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3], tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4], plusz tranzakciók központi bank hitelekkel [2B.5], plusz egyéb tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6]. |
| --- | --- |

1.

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált [2B.1] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2], plusz tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3], tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4], plusz tranzakciók központi bank hitelekkel [2B.5], plusz egyéb tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6].

| 2. | Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

2.

Tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (F.2), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartva.

| 3. | Tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3] egyenlő: az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartott tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal a pénzügyi derivatívák kivételével (F.33), amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egy ves. |
| --- | --- |

3.

Tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3] egyenlő: az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartott tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal a pénzügyi derivatívák kivételével (F.33), amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egy ves.

| 4. | Tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4] egyenlő: az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartott tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal a pénzügyi derivatívák kivételével (F.33), amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb. |
| --- | --- |

4.

Tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4] egyenlő: az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai között nyilvántartott tranzakciók részvényeken kívüli értékpapírokkal a pénzügyi derivatívák kivételével (F.33), amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb.

| 5. | Tranzakciók központi banki hitelekkel [2B.5] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.121 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

5.

Tranzakciók központi banki hitelekkel [2B.5] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.121 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 6. | Tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva. |
| --- | --- |

6.

Tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6] egyenlő: tranzakciók hitelekkel (F.4), az S.13 kötelezettségeinek és nettó értéke változásai és az S.13 kivételével valamennyi szektor eszközeinek változásai között nyilvántartva.

| 7. | Konszolidáló tranzakciók [2B.7] egyenlő: tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált [2B.1], mínusz konszolidált tranzakciók adósságinstrumentumokkal [2A.23]. |
| --- | --- |

7.

Konszolidáló tranzakciók [2B.7] egyenlő: tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált [2B.1], mínusz konszolidált tranzakciók adósságinstrumentumokkal [2A.23].

| 8. | Konszolidáló tranzakciók – készpénz és betétek [2B.8] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2], mínusz konszolidált tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) [2A.16]. |
| --- | --- |

8.

Konszolidáló tranzakciók – készpénz és betétek [2B.8] egyenlő: tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.2], mínusz konszolidált tranzakciók készpénzzel és betétekkel (kötelezettségek) [2A.16].

| 9. | Konszolidáló tranzakciók – rövidlejáratú értékpapírok [2B.9] egyenlő: tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3], mínusz konszolidált tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) [2A.17]. |
| --- | --- |

9.

Konszolidáló tranzakciók – rövidlejáratú értékpapírok [2B.9] egyenlő: tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.3], mínusz konszolidált tranzakciók rövidlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) [2A.17].

| 10. | Konszolidáló tranzakciók – hosszúlejáratú értékpapírok [2B.10] egyenlő: tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4], mínusz konszolidált tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) [2A.18]. |
| --- | --- |

10.

Konszolidáló tranzakciók – hosszúlejáratú értékpapírok [2B.10] egyenlő: tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.4], mínusz konszolidált tranzakciók hosszúlejáratú értékpapírokkal (kötelezettségek) [2A.18].

| 11. | Konszolidáló tranzakciók – hitelek [2B.11] egyenlő: tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6], mínusz konszolidált tranzakciók hitelekkel (kötelezettségek) [2A.20], mínusz tranzakciók központi banki hitelekkel [2A.21]. |
| --- | --- |

11.

Konszolidáló tranzakciók – hitelek [2B.11] egyenlő: tranzakciók egyéb hitelekkel (kötelezettségek) – nem konszolidált [2B.6], mínusz konszolidált tranzakciók hitelekkel (kötelezettségek) [2A.20], mínusz tranzakciók központi banki hitelekkel [2A.21].

3A. táblázat

| 1. | Adósság [3A.1] egyenlő: a 3605/93/EK rendeletben meghatározott adósság. |
| --- | --- |

1.

Adósság [3A.1] egyenlő: a 3605/93/EK rendeletben meghatározott adósság.

| 2. | Adósság – készpénz és betétek (kötelezettségek) [3A.2] egyenlő: az adósság [3A.1] készpénz- és betét-instrumentumban fennálló része (AF.2). |
| --- | --- |

2.

Adósság – készpénz és betétek (kötelezettségek) [3A.2] egyenlő: az adósság [3A.1] készpénz- és betét-instrumentumban fennálló része (AF.2).

| 3. | Adósság – rövidlejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [3A.3] egyenlő: az adósság [3A.1] a részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével) instrumentumban fennálló része (AF.33), amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egy éves. |
| --- | --- |

3.

Adósság – rövidlejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [3A.3] egyenlő: az adósság [3A.1] a részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével) instrumentumban fennálló része (AF.33), amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egy éves.

| 4. | Adósság – hosszúlejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [3A.4] egyenlő: az adósság [3A.1] a részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével) instrumentumban fennálló része (AF.33), amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb. |
| --- | --- |

4.

Adósság – hosszúlejáratú értékpapírok (kötelezettségek) [3A.4] egyenlő: az adósság [3A.1] a részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével) instrumentumban fennálló része (AF.33), amelyeknek eredeti futamideje egy évnél hosszabb.

| 5. | Adósság – központi banki hitelek (kötelezettségek) [3A.5] egyenlő: az adósság [3A.1] hitelinstrumentumban fennálló része (AF.4), amely az S.121 eszköze. |
| --- | --- |

5.

Adósság – központi banki hitelek (kötelezettségek) [3A.5] egyenlő: az adósság [3A.1] hitelinstrumentumban fennálló része (AF.4), amely az S.121 eszköze.

| 6. | Adósság – egyéb hitelek (kötelezettségek) [3A.6] egyenlő: az adósság [3A.1] hitelinstrumentumban fennálló része (AF.4), amely nem az S.121 eszköze. |
| --- | --- |

6.

Adósság – egyéb hitelek (kötelezettségek) [3A.6] egyenlő: az adósság [3A.1] hitelinstrumentumban fennálló része (AF.4), amely nem az S.121 eszköze.

| 7. | A tagállam rezidensei által tartott adósság [3A.7] egyenlő: központi bank által tartott adósság [3A.8], egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.9], egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.10] és a tagállam egyéb rezidensei által tartott adósság [3A.11]. |
| --- | --- |

7.

A tagállam rezidensei által tartott adósság [3A.7] egyenlő: központi bank által tartott adósság [3A.8], egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.9], egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.10] és a tagállam egyéb rezidensei által tartott adósság [3A.11].

| 8. | Központi bank által tartott adósság [3A.8] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.121 eszköze. |
| --- | --- |

8.

Központi bank által tartott adósság [3A.8] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.121 eszköze.

| 9. | Egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.9] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.122 eszköze. |
| --- | --- |

9.

Egyéb monetáris pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.9] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.122 eszköze.

| 10. | Egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.10] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.123, S.124 vagy S.125 eszköze. |
| --- | --- |

10.

Egyéb pénzügyi intézmény által tartott adósság [3A.10] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.123, S.124 vagy S.125 eszköze.

| 11. | A tagállam egyéb rezidensei által tartott adósság [3A.11] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.11, S.14 vagy S.15 eszköze. |
| --- | --- |

11.

A tagállam egyéb rezidensei által tartott adósság [3A.11] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.11, S.14 vagy S.15 eszköze.

| 12. | A tagállam nem rezidensei által tartott adósság [3A.12] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.2 eszköze. |
| --- | --- |

12.

A tagállam nem rezidensei által tartott adósság [3A.12] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.2 eszköze.

| 13. | Az euro-övezeten belüli nem rezidensek által tartott adósság [3A.13] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.2 eszköze, és amelyet az euro-övezeten belüli nem rezidenseknél tartanak. |
| --- | --- |

13.

Az euro-övezeten belüli nem rezidensek által tartott adósság [3A.13] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.2 eszköze, és amelyet az euro-övezeten belüli nem rezidenseknél tartanak.

| 14. | Az euro-övezeten kívüli nem rezidensek által tartott adósság [3A.14] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.2 eszköze és amelyet az euro-övezeten kivüli nem rezidenseknél tartanak. |
| --- | --- |

14.

Az euro-övezeten kívüli nem rezidensek által tartott adósság [3A.14] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amely az S.2 eszköze és amelyet az euro-övezeten kivüli nem rezidenseknél tartanak.

| 15. | Nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósság [3A.15] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelyet a tagállam törvényes fizetőeszközében tartanak nyilván. |
| --- | --- |

15.

Nemzeti fizetőeszközben nyilvántartott adósság [3A.15] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelyet a tagállam törvényes fizetőeszközében tartanak nyilván.

| 16. | Részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság [3A.16] egyenlő: – a tagállam részt vevő tagállammá válását megelőzően – adósság [3A.1] azon része, amely egy részt vevő tagállam törvényes fizetőeszközében került nyilvántartásra (kivéve a nemzeti fizetőeszközt [3A.15]), plusz az ECU-ban vagy euróban nyilvántartott adósság. |
| --- | --- |

16.

Részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartott adósság [3A.16] egyenlő: – a tagállam részt vevő tagállammá válását megelőzően – adósság [3A.1] azon része, amely egy részt vevő tagállam törvényes fizetőeszközében került nyilvántartásra (kivéve a nemzeti fizetőeszközt [3A.15]), plusz az ECU-ban vagy euróban nyilvántartott adósság.

| 17. | A nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartottt adósság [3A.17] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelyet a [3A.15] vagy a [3A.16] nem tartalmaz. |
| --- | --- |

17.

A nem részt vevő külföldi fizetőeszközben nyilvántartottt adósság [3A.17] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelyet a [3A.15] vagy a [3A.16] nem tartalmaz.

| 18. | Rövidlejáratú adósság [3A.18] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek eredeti futamideje legfeljebb egy éves. |
| --- | --- |

18.

Rövidlejáratú adósság [3A.18] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek eredeti futamideje legfeljebb egy éves.

| 19. | Hosszúlejáratú adósság [3A.19] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek eredeti futamideje egy évnél hosszabb. |
| --- | --- |

19.

Hosszúlejáratú adósság [3A.19] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek eredeti futamideje egy évnél hosszabb.

| 20. | Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású [3A.20] egyenlő: a hosszúlejáratú adósság [3A.19] azon része, amelynek kamatlába változó. |
| --- | --- |

20.

Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású [3A.20] egyenlő: a hosszúlejáratú adósság [3A.19] azon része, amelynek kamatlába változó.

| 21. | Adósság legfeljebb egy éves hátralevő futamidővel [3A.21] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje egy év vagy kevesebb. |
| --- | --- |

21.

Adósság legfeljebb egy éves hátralevő futamidővel [3A.21] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje egy év vagy kevesebb.

| 22. | Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel [3A.22] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje az egy évet meghaladja és legfeljebb ötéves. |
| --- | --- |

22.

Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel [3A.22] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje az egy évet meghaladja és legfeljebb ötéves.

| 23. | Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel, amelyből változó kamatozású [3A.23] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje az egy évet meghaladja és legfeljebb öt éves [3A.22], és amelynek kamatlába változó. |
| --- | --- |

23.

Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel, amelyből változó kamatozású [3A.23] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje az egy évet meghaladja és legfeljebb öt éves [3A.22], és amelynek kamatlába változó.

| 24. | Adósság öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel [3A.24] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje öt évnél hosszabb. |
| --- | --- |

24.

Adósság öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel [3A.24] egyenlő: az adósság [3A.1] azon része, amelynek hátralevő futamideje öt évnél hosszabb.

| 25. | Adósság öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel amelyből változó kamatozású [3A.25] egyenlő: öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel rendelkező adósság [3A.24] azon része, amelynek kamatlába változó. |
| --- | --- |

25.

Adósság öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel amelyből változó kamatozású [3A.25] egyenlő: öt évnél hosszabb hátralevő futamidővel rendelkező adósság [3A.24] azon része, amelynek kamatlába változó.

| 26. | Központi kormányzat adósságkomponens [3A.26] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1311 eszközei, mínusz az S.1311 azon eszközei, amelyek az S.1311 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.15]. |
| --- | --- |

26.

Központi kormányzat adósságkomponens [3A.26] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1311 eszközei, mínusz az S.1311 azon eszközei, amelyek az S.1311 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.15].

| 27. | Tartományi kormányzat adósságkomponens [3A.27] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1312 eszközei, mínusz az S.1312 azon eszközei, amelyek az S.1312 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.16]. |
| --- | --- |

27.

Tartományi kormányzat adósságkomponens [3A.27] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1312 eszközei, mínusz az S.1312 azon eszközei, amelyek az S.1312 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.16].

| 28. | Helyi önkormányzatok adósságkomponens [3A.28] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1313 eszközei, mínusz az S.1313 azon eszközei, amelyek az S.1313 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.17]. |
| --- | --- |

28.

Helyi önkormányzatok adósságkomponens [3A.28] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1313 eszközei, mínusz az S.1313 azon eszközei, amelyek az S.1313 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.17].

| 29. | Társadalombiztosítás adósságkomponens [3A.29] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1314 eszközei, mínusz az S.1314 azon eszközei, amelyek az S.1314 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.18]. |
| --- | --- |

29.

Társadalombiztosítás adósságkomponens [3A.29] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1314 eszközei, mínusz az S.1314 azon eszközei, amelyek az S.1314 kivételével az S.13 kötelezettségei [3B.18].

| 30. | Adósság átlagos hátralevő futamideje [3A.30] egyenlő: a kintlévő állománnyal súlyozott, átlagos hátralevő futamidő években kifejezve. |
| --- | --- |

30.

Adósság átlagos hátralevő futamideje [3A.30] egyenlő: a kintlévő állománnyal súlyozott, átlagos hátralevő futamidő években kifejezve.

| 31. | Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények [3A.31] egyenlő: az adósság [3A.1] kamatszelvény nélküli kötvényekben fennálló része, azaz fizetési kupon nélküli kötvények, amelyek kamata a beváltási és a kibocsátási ár különbözetén alapszik. |
| --- | --- |

31.

Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények [3A.31] egyenlő: az adósság [3A.1] kamatszelvény nélküli kötvényekben fennálló része, azaz fizetési kupon nélküli kötvények, amelyek kamata a beváltási és a kibocsátási ár különbözetén alapszik.

3B. táblázat

| 1. | Adósság – nem konszolidált [3B.1] egyenlő: az S.13 kötelezettségei (beleértve azokat is, amelyek az S.13 eszközei) ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

1.

Adósság – nem konszolidált [3B.1] egyenlő: az S.13 kötelezettségei (beleértve azokat is, amelyek az S.13 eszközei) ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 2. | Konszolidáló elemek [3B.2] egyenlő: az S.13 azon kötelezettségei, amelyek egyidőben az S.13 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

2.

Konszolidáló elemek [3B.2] egyenlő: az S.13 azon kötelezettségei, amelyek egyidőben az S.13 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 3. | Konszolidáló elemek – készpénz és betétek [3B.3] egyenlő: a konszolidáló elemek [3B.2] készpénz és betétek (F.2) instrumentumban fennálló része. |
| --- | --- |

3.

Konszolidáló elemek – készpénz és betétek [3B.3] egyenlő: a konszolidáló elemek [3B.2] készpénz és betétek (F.2) instrumentumban fennálló része.

| 4. | Konszolidáló elemek – rövidlejáratú értékpapírok [3B.4] egyenlő: konszolidáló elemeknek [3B.2] az olyan részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével) (F.33) instrumentumban fennálló részével, amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves. |
| --- | --- |

4.

Konszolidáló elemek – rövidlejáratú értékpapírok [3B.4] egyenlő: konszolidáló elemeknek [3B.2] az olyan részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével) (F.33) instrumentumban fennálló részével, amelyeknek eredeti futamideje legfeljebb egyéves.

| 5. | Konszolidáló elemek – hosszúlejáratú értékpapírok [3B.5] egyenlő: a konszolidáló elemeknek [3B.2] az olyan részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével) instrumentumban fennálló része (F.33), amelynek eredeti futamideje egy évnél hosszabb. |
| --- | --- |

5.

Konszolidáló elemek – hosszúlejáratú értékpapírok [3B.5] egyenlő: a konszolidáló elemeknek [3B.2] az olyan részvényeken kívüli értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével) instrumentumban fennálló része (F.33), amelynek eredeti futamideje egy évnél hosszabb.

| 6. | Konszolidáló elemek – hitelek [3B.6] egyenlő: a konszolidáló elemeknek [3B.2] hitelinstrumentumban fennálló része (F.4). |
| --- | --- |

6.

Konszolidáló elemek – hitelek [3B.6] egyenlő: a konszolidáló elemeknek [3B.2] hitelinstrumentumban fennálló része (F.4).

| 7. | Központi kormányzat által kibocsátott adósság [3B.7] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1311 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

7.

Központi kormányzat által kibocsátott adósság [3B.7] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1311 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 8. | Központi kormányzat által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.8] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek az S.1312, S.1313 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

8.

Központi kormányzat által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.8] egyenlő: az S.1311 azon kötelezettségei, amelyek az S.1312, S.1313 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 9. | Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság [3B.9] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1312 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

9.

Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság [3B.9] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1312 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 10. | Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.10] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1313 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

10.

Tartományi kormányzat által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.10] egyenlő: az S.1312 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1313 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 11. | Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósságok [3B.11] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

11.

Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósságok [3B.11] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 12. | Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósságok, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.12] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1312 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

12.

Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósságok, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.12] egyenlő: az S.1313 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1312 vagy S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 13. | Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság [3B.13] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

13.

Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság [3B.13] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek nem az S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 14. | Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.14] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1312 vagy S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

14.

Társadalombiztosítási alapok által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott [3B.14] egyenlő: az S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311, S.1312 vagy S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 15. | Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a központi kormányzat által tartott adósságállomány [3B.15] egyenlő: az S.1312, S.1313 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

15.

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a központi kormányzat által tartott adósságállomány [3B.15] egyenlő: az S.1312, S.1313 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1311 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 16. | Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a tartományi kormányzat által tartott adósságállomány [3B.16] egyenlő: az S.1311, S.1313 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1312 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

16.

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a tartományi kormányzat által tartott adósságállomány [3B.16] egyenlő: az S.1311, S.1313 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1312 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 17. | Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a helyi önkormányzatok által tartott adósságállomány [3B.17] egyenlő: az S.1311, S.1312 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

17.

Egyéb kormányzati alszektorokba tartozó szervek által kibocsátott, a helyi önkormányzatok által tartott adósságállomány [3B.17] egyenlő: az S.1311, S.1312 vagy S.1314 azon kötelezettségei, amelyek az S.1313 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

| 18. | Egyéb kormányzati alszektorok szervei által kibocsátott és a társadalombiztosítás által tartott adósságállomány [3B.18] egyenlő: az S.1311, S.1312 vagy S.1313 azon kötelezettségei, amelyek az S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1]. |
| --- | --- |

18.

Egyéb kormányzati alszektorok szervei által kibocsátott és a társadalombiztosítás által tartott adósságállomány [3B.18] egyenlő: az S.1311, S.1312 vagy S.1313 azon kötelezettségei, amelyek az S.1314 eszközei, ugyanazon instrumentumokban, mint az adósság [3A.1].

---

(1)  [x.y] az x táblázat y kategóriaszámára utal.

(2)  Ez az adós az S.11001 vagy S.12x01 alszektorból az S.11002/3 vagy S.12x02/3 alszektorba, illetve fordítva történő átértékeléséhez vezet.

---

III. MELLÉKLET

ADATTOVÁBBÍTÁSI ÉS KÓDOLÁSI ELŐÍRÁSOK

A statisztikai információk a 2. és 3. cikkekben meghatározott elektronikus továbbítása céljára az NKB-k és az EKB a KBER által rendelkezésre bocsátott rendszert használják, amely a „KBER-Net” telekommunikációs hálózaton alapul. A statisztikai információk e cseréjére kifejlesztett üzenetformátum a „GESMES/TS” formátum. Minden egyes idősorozatot az alábbi KPS kulcscsaláddal kell kódolni.

KPS kulcscsalád

| Szám | Név | Meghatározás | Kódlista |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Gyakoriság | A jelentett idősorozatok gyakorisága | CL_FREQ |
| 2 | Referenciaterület | A jelentő ország vagy az aggregátum alfanumerikus kétjegyű ISO országkódja | CL_AREA_EE |
| 3 | Kiigazítási mutatószám | A dimenzió megmutatja, hogy az idősorozatok tekintetében sor került-e kiigazításra (például szezonális és/vagy munkanap-hatás kiigazításra) | CL_ADJUSTMENT |
| 4 | Felhasználás vagy hitelező/eszköz szektor | Az a szektor, amelynek a kategóriája felhasználás/eszközváltozás | CL_SECTOR_ESA |
| 5 | Tétel | Idősorozat kategóriája | CL_GOVNT_ITEM_ESA |
| 6 | Forrás vagy adós/kötelezettség szektor | Az a szektor, amelynek a kategóriája forrás/változás kötelezettségben és nettó értékben | CL_SECTOR_ESA |
| 7 | Értékelés | Alkalmazott értékelési módszer | CL_GOVNT_VALUATION |
| 8 | Sorozat egység | A jelentett kategória egysége és egyéb tulajdonságok | CL_GOVNT_ST_SUFFIX |

Szám

Név

Meghatározás

Kódlista

1

Gyakoriság

A jelentett idősorozatok gyakorisága

CL_FREQ

2

Referenciaterület

A jelentő ország vagy az aggregátum alfanumerikus kétjegyű ISO országkódja

CL_AREA_EE

3

Kiigazítási mutatószám

A dimenzió megmutatja, hogy az idősorozatok tekintetében sor került-e kiigazításra (például szezonális és/vagy munkanap-hatás kiigazításra)

CL_ADJUSTMENT

4

Felhasználás vagy hitelező/eszköz szektor

Az a szektor, amelynek a kategóriája felhasználás/eszközváltozás

CL_SECTOR_ESA

5

Tétel

Idősorozat kategóriája

CL_GOVNT_ITEM_ESA

6

Forrás vagy adós/kötelezettség szektor

Az a szektor, amelynek a kategóriája forrás/változás kötelezettségben és nettó értékben

CL_SECTOR_ESA

7

Értékelés

Alkalmazott értékelési módszer

CL_GOVNT_VALUATION

8

Sorozat egység

A jelentett kategória egysége és egyéb tulajdonságok

CL_GOVNT_ST_SUFFIX

---

IV. MELLÉKLET

AZ I. MELLÉKLET 1A–3B. TÁBLÁZATAIBAN FELSOROLT IDŐSOROZATOKKAL KAPCSOLATOS ELTÉRÉSEK

1.   Aktuális adatok (1)

| Táblázat/sor | Az idősorozatok meghatározása | Az adattovábbítás első időpontja |
| --- | --- | --- |
| BELGIUM |
| 3A./20 | Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású | 2006. szeptember |
| 3A./23,25 | Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva, amelyből változó kamatozású |
| 3A./30 | Adósság átlagos hátralevő futamideje |
| NÉMETORSZÁG |
| 2A./7,19 | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal | 2006. szeptember |
| 2A./13,22 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel és egyéb kötelezettségek |
| 2A./30 | Devizatartási nyereség és veszteség |
| 3A./13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva |
| 3A./23,25 | Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva, amelyből változó kamatozású |
| GÖRÖGORSZÁG |
| 1A./11,12 | Közvetlen adók, lebontva | 2006. szeptember |
| 2A./14 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek |
| 3A./13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva |
| 3A./30 | Adósság átlagos hátralevő futamideje |
| SPANYOLORSZÁG |
| 2A./7,19 | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal | 2006. szeptember |
| FRANCIAORSZÁG |
| 2A./14 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek | 2006. szeptember |
| 3A./13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva |
| 3A./16 | Adósság, nyilvántartás szerinti részt vevő külföldi fizetőeszközként lebontva |
| 3A./20 | Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású |
| 3A./21,22,23,24,25 | Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva |
| 3B.8,12,14 | Egy kormányzati alszektor által kibocsátott és egy másik által tartott adósság |
| 3B.15,17,18 | Kormányzati alszektorok által kibocsátott adósságállomány, lebontva |
| ÍRORSZÁG |
| 2A./7,19 | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal | 2006. szeptember |
| 2A./14 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek |
| 2A./13,22 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel és egyéb kötelezettségek |
| 2A./32 | Adósságállomány egyéb volumenváltozásai |
| 2B.1,2,3,4,5,6 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált és instrumentum szerint lebontva |
| 2B.7,8,9,10,11 | Konszolidáló tranzakciók és instrumentum szerint lebontva |
| 3A./13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva |
| 3A./20 | Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású |
| 3A./23,25 | Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva, amelyből változó kamatozású |
| 3A./31 | Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények |
| 3B.3,4,5,6 | Konszolidáló elemek, instrumentum szerint lebontva |
| 3B.15,17,18 | Kormányzati alszektorok által kibocsátott adósságállomány, lebontva |
| OLASZORSZÁG |
| 1A./23 | Szociális kifizetések | 2006. szeptember |
| 2A./7,19 | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal |
| 2A./13,22 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel és egyéb kötelezettségek |
| 3A./13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva |
| LUXEMBOURG |
| 2A./2 | Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között | 2006. szeptember |
| 2A./3 | Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel |
| 2A./11,12 | Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel, lebontva |
| 2A./7,19 | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal |
| 2A./14 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek |
| 2A./13,22 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel és egyéb kötelezettségekkel |
| 2A./29,30,31 | Adósság átértékelési változása és lebontás |
| 2A./32 | Adósságállomány egyéb volumenváltozásai |
| 3A./7,9,10,11 | Rezidensnél tartott adósság, lebontva |
| 3A./12,13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva |
| 3A./21,22,23,24,25 | Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva |
| 3A./30 | Adósság átlagos hátralevő futamideje |
| 3A./31 | Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények |
| HOLLANDIA |
| 3A./13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva | 2006. szeptember |
| AUSZTRIA |
| 2A./10,11,12 | Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel, lebontva | 2006. szeptember |
| 2A./14 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek |
| 2A./25,26,27 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti fizetőeszközként lebontva |
| 2A./29,30,31 | Adósság átértékelési változása és lebontás |
| 2A./32 | Adósságállomány egyéb volumenváltozásai |
| 3A./13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva |
| 3A./15,16,17 | Adósság, nyilvántartás szerinti fizetőeszközként lebontva |
| 3A./20 | Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású |
| 3A./21,22,23,24,25 | Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva |
| 3A./30 | Adósság átlagos hátralevő futamideje |
| 3A./31 | Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények |
| 3B.3,4,5,6 | Konszolidáló elemek, instrumentum szerint lebontva |
| PORTUGÁLIA |
| 1C.2,3 | Egyéni és kollektív fogyasztási kiadás | 2006. szeptember |
| 3A./20 | Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású |
| 3A./21,22,23,24,25 | Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva |
| 3A./30 | Adósság átlagos hátralevő futamideje |
| FINNORSZÁG |
| 3A./13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva | 2006. szeptember |

Táblázat/sor

Az idősorozatok meghatározása

Az adattovábbítás első időpontja

BELGIUM

3A./20

Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású

2006. szeptember

3A./23,25

Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva, amelyből változó kamatozású

3A./30

Adósság átlagos hátralevő futamideje

NÉMETORSZÁG

2A./7,19

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal

2006. szeptember

2A./13,22

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel és egyéb kötelezettségek

2A./30

Devizatartási nyereség és veszteség

3A./13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

3A./23,25

Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva, amelyből változó kamatozású

GÖRÖGORSZÁG

1A./11,12

Közvetlen adók, lebontva

2006. szeptember

2A./14

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek

3A./13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

3A./30

Adósság átlagos hátralevő futamideje

SPANYOLORSZÁG

2A./7,19

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal

2006. szeptember

FRANCIAORSZÁG

2A./14

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek

2006. szeptember

3A./13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

3A./16

Adósság, nyilvántartás szerinti részt vevő külföldi fizetőeszközként lebontva

3A./20

Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású

3A./21,22,23,24,25

Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva

3B.8,12,14

Egy kormányzati alszektor által kibocsátott és egy másik által tartott adósság

3B.15,17,18

Kormányzati alszektorok által kibocsátott adósságállomány, lebontva

ÍRORSZÁG

2A./7,19

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal

2006. szeptember

2A./14

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek

2A./13,22

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel és egyéb kötelezettségek

2A./32

Adósságállomány egyéb volumenváltozásai

2B.1,2,3,4,5,6

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált és instrumentum szerint lebontva

2B.7,8,9,10,11

Konszolidáló tranzakciók és instrumentum szerint lebontva

3A./13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

3A./20

Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású

3A./23,25

Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva, amelyből változó kamatozású

3A./31

Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények

3B.3,4,5,6

Konszolidáló elemek, instrumentum szerint lebontva

3B.15,17,18

Kormányzati alszektorok által kibocsátott adósságállomány, lebontva

OLASZORSZÁG

1A./23

Szociális kifizetések

2006. szeptember

2A./7,19

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal

2A./13,22

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel és egyéb kötelezettségek

3A./13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

LUXEMBOURG

2A./2

Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között

2006. szeptember

2A./3

Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel

2A./11,12

Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel, lebontva

2A./7,19

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal

2A./14

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek

2A./13,22

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel és egyéb kötelezettségekkel

2A./29,30,31

Adósság átértékelési változása és lebontás

2A./32

Adósságállomány egyéb volumenváltozásai

3A./7,9,10,11

Rezidensnél tartott adósság, lebontva

3A./12,13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

3A./21,22,23,24,25

Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva

3A./30

Adósság átlagos hátralevő futamideje

3A./31

Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények

HOLLANDIA

3A./13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

2006. szeptember

AUSZTRIA

2A./10,11,12

Tranzakciók részvényekkel és egyéb tulajdonosi követelésekkel, lebontva

2006. szeptember

2A./14

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek

2A./25,26,27

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti fizetőeszközként lebontva

2A./29,30,31

Adósság átértékelési változása és lebontás

2A./32

Adósságállomány egyéb volumenváltozásai

3A./13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

3A./15,16,17

Adósság, nyilvántartás szerinti fizetőeszközként lebontva

3A./20

Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású

3A./21,22,23,24,25

Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva

3A./30

Adósság átlagos hátralevő futamideje

3A./31

Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények

3B.3,4,5,6

Konszolidáló elemek, instrumentum szerint lebontva

PORTUGÁLIA

1C.2,3

Egyéni és kollektív fogyasztási kiadás

2006. szeptember

3A./20

Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású

3A./21,22,23,24,25

Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva

3A./30

Adósság átlagos hátralevő futamideje

FINNORSZÁG

3A./13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

2006. szeptember

2.   Visszamenőleges adatok (2)

| Táblázat/sor | Az idősorozatok meghatározása | Adattartomány | Az adattovábbítás első időpontja |
| --- | --- | --- | --- |
| BELGIUM |
| 2A./26, 27 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti külföldi fizetőeszközként lebontva | 1991–1996 | 2006. szeptember |
| 3A./13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva | 1991–1997 | 2006. szeptember |
| NÉMETORSZÁG |
| 3A./30 | Adósság átlagos hátralevő futamideje | 1991–1998 | 2006. szeptember |
| GÖRÖGORSZÁG |
| 1A./16,17 | Társadalombiztosítási hozzájárulások, lebontva | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 1A./40 | Tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások |
| 1A./41 | Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások |
| 1C.2,3 | Egyéni és kollektív fogyasztási kiadás |
| 1C.6 | Piaci termelőktől vásárolt természetbeni társadalmi transzferek |
| 2A./7,19 | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 2A./13,22 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel és egyéb kötelezettségek |
| 2A./26,27 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti külföldi fizetőeszközként lebontva | 1991–2000 | 2006. szeptember |
| 3A./20 | Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású | 1991–1997 | 2006. szeptember |
| 3A./21,22,23,24,25 | Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva |
| FRANCIAORSZÁG |
| 2A./2 | Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 2A./3 | Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel |
| 2A./4,5,6,7,8,9,10,11,12,13 | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és instrumentum szerint lebontva |
| 2A./15,16,17,18,19,20,21,22 | Tranzakciók kötelezettségekkel és instrumentum szerint lebontva |
| 2A./23 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal |
| 2A./24 | Tranzakciók hosszúlejáratú adósságinstrumentumokkal |
| 2A./25,26,27 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti fizetőeszközként lebontva |
| 2A./29,30,31 | Adósság átértékelési változása és lebontás |
| 2A./32 | Adósságállomány egyéb volumenváltozásai |
| 2A./33 | Adósságváltozás |
| 2B.1,2,3,4,5,6 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált és instrumentum szerint lebontva |
| 2B.7,8,9,10,11 | Konszolidáló tranzakciók, instrumentum szerint lebontva |
| 3A./1,2,3,4,5,6 | Adósság és instrumentum szerint lebontva |
| 3A./7,8,9,10,11 | Rezidensek által tartott adósság és lebontás |
| 3A./12 | Nem rezidensek által tartott adósság |
| 3A./15,17 | Adósság, nyilvántartás szerinti nemzeti és nem részt vevő külföldi fizetőeszközként lebontva | 1991–2002 | 2006. szeptember |
| 3A./18,19 | Adósság, eredeti futamidő szerint lebontva | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 3A./26,27,28,29 | Adósság (konszolidált), kibocsátó szerint lebontva |
| 3A./30 | Adósság átlagos hátralevő futamideje |
| 3A./31 | Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények |
| 3B.1 | Adósság (nem konszolidált) |
| 3B.2,3,4,5,6 | Konszolidáló elemek, instrumentum szerint lebontva |
| 3B.7,11,13 | Kormányzati alszektorok által kibocsátott adósság |
| ÍRORSZÁG |
| 2A./4,5,6,7,8,9,10,11,12 | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és instrumentum szerint lebontva | 1991–1997 | 2006. szeptember |
| 3B.1,2 | Adósság (nem konszolidált) és konszolidáló elemek | 1991–1992 | 2006. szeptember |
| 3B.8 | Központi kormányzat által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott |
| 3B.12 | Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósságok, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott |
| OLASZORSZÁG |
| 2A./14 | Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 2A./26,27 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti külföldi fizetőeszközként lebontva | 1991–1998 | 2006. szeptember |
| LUXEMBOURG |
| 2A./25,26,27 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti fizetőeszközként lebontva | 1991–1995 | 2006. szeptember |
| HOLLANDIA |
| 3A./21 | Adósság legfeljebb egyéves hátralevő futamidővel | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 3A./22 | Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel |
| AUSZTRIA |
| 2A./2 | Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között | 1991–1999 | 2006. szeptember |
| 2A./3 | Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel |
| 2A./4,5,6,7,8,9,13 | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és instrumentum szerint lebontva |
| 2A./15,16,17,18,19,20,21,22 | Tranzakciók kötelezettségekkel és instrumentum szerint lebontva |
| 2A./23 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal (konszolidált) |
| 2A./24 | Tranzakciók hosszúlejáratú adósságinstrumentumokkal |
| 2A./32 | Adósságállomány egyéb volumenváltozásai |
| 2B.1,2,3,4,5,6 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált és instrumentum szerint lebontva |
| 2B.7,8,9,10,11 | Konszolidáló tranzakciók és instrumentum szerint lebontva |
| 3A./7,8,9,10,11 | Rezidensek által tartott adósság és lebontás | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 3A./12 | Nem rezidensek által tartott adósság |
| 3A./18,19 | Adósság, eredeti futamidő szerint lebontva |
| PORTUGÁLIA |
| 2A./2 | Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 2A./3 | Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel |
| 2A./4,5,6,7,8,9,10,11,12,13,14 | Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és instrumentum szerint lebontva |
| 2A./15,16,17,18,19,20,21,22 | Tranzakciók kötelezettségekkel és instrumentum szerint lebontva |
| 2A./23 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal |
| 2A./24 | Tranzakciók hosszúlejáratú adósságinstrumentumokkal |
| 2A./25,27 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti nemzeti és nem részt vevő külföldi fizetőeszközként lebontva |
| 2A./26 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti részt vevő külföldi fizetőeszközként lebontva | 1991–1998 | 2006. szeptember |
| 2A./29,30,31 | Adósság átértékelési változása és lebontás | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 2A./32 | Adósságállomány egyéb volumenváltozásai |
| 2A./33 | Adósságváltozás | 1991–1993 | 2006. szeptember |
| 2B.1,2,3,4,5,6 | Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált és instrumentum szerint lebontva | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 2B.7,8,9,10,11 | Konszolidáló tranzakciók és instrumentum szerint lebontva |
| 3A./13,14 | Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva | 1991–1995 | 2006. szeptember |
| 3A./15,16,17 | Adósság, nyilvántartás szerinti fizetőeszközként lebontva |
| 3B.1 | Adósság (nem konszolidált) | 1991–1994 | 2006. szeptember |
| 3B.2,3,4,5,6 | Konszolidáló elemek és instrumentum szerint lebontva |
| 3B.7,11,13 | Kormányzati alszektorok által kibocsátott adósság, lebontva |
| 3B.8,12,14 | Egy kormányzati alszektor által kibocsátott és egy másik által tartott adósság |
| 3B.15,17,18 | Kormányzati alszektorok által kibocsátott adósságállomány, lebontva |

Táblázat/sor

Az idősorozatok meghatározása

Adattartomány

Az adattovábbítás első időpontja

BELGIUM

2A./26, 27

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti külföldi fizetőeszközként lebontva

1991–1996

2006. szeptember

3A./13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

1991–1997

2006. szeptember

NÉMETORSZÁG

3A./30

Adósság átlagos hátralevő futamideje

1991–1998

2006. szeptember

GÖRÖGORSZÁG

1A./16,17

Társadalombiztosítási hozzájárulások, lebontva

1991–1994

2006. szeptember

1A./40

Tényleges társadalombiztosítási hozzájárulások

1A./41

Természetbeni társadalmi transzfereken kívüli szociális juttatások

1C.2,3

Egyéni és kollektív fogyasztási kiadás

1C.6

Piaci termelőktől vásárolt természetbeni társadalmi transzferek

2A./7,19

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel, amelyből tranzakciók pénzügyi derivatívákkal

1991–1994

2006. szeptember

2A./13,22

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel és egyéb kötelezettségek

2A./26,27

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti külföldi fizetőeszközként lebontva

1991–2000

2006. szeptember

3A./20

Hosszúlejáratú adósság, amelyből változó kamatozású

1991–1997

2006. szeptember

3A./21,22,23,24,25

Adósság, hátralevő futamidő szerint lebontva

FRANCIAORSZÁG

2A./2

Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között

1991–1994

2006. szeptember

2A./3

Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel

2A./4,5,6,7,8,9,10,11,12,13

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és instrumentum szerint lebontva

2A./15,16,17,18,19,20,21,22

Tranzakciók kötelezettségekkel és instrumentum szerint lebontva

2A./23

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal

2A./24

Tranzakciók hosszúlejáratú adósságinstrumentumokkal

2A./25,26,27

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti fizetőeszközként lebontva

2A./29,30,31

Adósság átértékelési változása és lebontás

2A./32

Adósságállomány egyéb volumenváltozásai

2A./33

Adósságváltozás

2B.1,2,3,4,5,6

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált és instrumentum szerint lebontva

2B.7,8,9,10,11

Konszolidáló tranzakciók, instrumentum szerint lebontva

3A./1,2,3,4,5,6

Adósság és instrumentum szerint lebontva

3A./7,8,9,10,11

Rezidensek által tartott adósság és lebontás

3A./12

Nem rezidensek által tartott adósság

3A./15,17

Adósság, nyilvántartás szerinti nemzeti és nem részt vevő külföldi fizetőeszközként lebontva

1991–2002

2006. szeptember

3A./18,19

Adósság, eredeti futamidő szerint lebontva

1991–1994

2006. szeptember

3A./26,27,28,29

Adósság (konszolidált), kibocsátó szerint lebontva

3A./30

Adósság átlagos hátralevő futamideje

3A./31

Adósság – kamatszelvény nélküli kötvények

3B.1

Adósság (nem konszolidált)

3B.2,3,4,5,6

Konszolidáló elemek, instrumentum szerint lebontva

3B.7,11,13

Kormányzati alszektorok által kibocsátott adósság

ÍRORSZÁG

2A./4,5,6,7,8,9,10,11,12

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és instrumentum szerint lebontva

1991–1997

2006. szeptember

3B.1,2

Adósság (nem konszolidált) és konszolidáló elemek

1991–1992

2006. szeptember

3B.8

Központi kormányzat által kibocsátott adósság, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott

3B.12

Helyi önkormányzatok által kibocsátott adósságok, amelyből egyéb kormányzati alszektor által tartott

OLASZORSZÁG

2A./14

Tranzakciók egyéb pénzügyi eszközökkel, amelyből eredményszemléletű adóbevételek mínusz pénzforgalmi szemléletű adóbevételek

1991–1994

2006. szeptember

2A./26,27

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti külföldi fizetőeszközként lebontva

1991–1998

2006. szeptember

LUXEMBOURG

2A./25,26,27

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti fizetőeszközként lebontva

1991–1995

2006. szeptember

HOLLANDIA

3A./21

Adósság legfeljebb egyéves hátralevő futamidővel

1991–1994

2006. szeptember

3A./22

Adósság egy évet meghaladó és legfeljebb ötéves hátralevő futamidővel

AUSZTRIA

2A./2

Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között

1991–1999

2006. szeptember

2A./3

Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel

2A./4,5,6,7,8,9,13

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és instrumentum szerint lebontva

2A./15,16,17,18,19,20,21,22

Tranzakciók kötelezettségekkel és instrumentum szerint lebontva

2A./23

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal (konszolidált)

2A./24

Tranzakciók hosszúlejáratú adósságinstrumentumokkal

2A./32

Adósságállomány egyéb volumenváltozásai

2B.1,2,3,4,5,6

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált és instrumentum szerint lebontva

2B.7,8,9,10,11

Konszolidáló tranzakciók és instrumentum szerint lebontva

3A./7,8,9,10,11

Rezidensek által tartott adósság és lebontás

1991–1994

2006. szeptember

3A./12

Nem rezidensek által tartott adósság

3A./18,19

Adósság, eredeti futamidő szerint lebontva

PORTUGÁLIA

2A./2

Eltérés a pénzügyi és nem pénzügyi számlák között

1991–1994

2006. szeptember

2A./3

Nettó tranzakciók pénzügyi eszközökkel és kötelezettségekkel

2A./4,5,6,7,8,9,10,11,12,13,14

Tranzakciók pénzügyi eszközökkel és instrumentum szerint lebontva

2A./15,16,17,18,19,20,21,22

Tranzakciók kötelezettségekkel és instrumentum szerint lebontva

2A./23

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal

2A./24

Tranzakciók hosszúlejáratú adósságinstrumentumokkal

2A./25,27

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti nemzeti és nem részt vevő külföldi fizetőeszközként lebontva

2A./26

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal, nyilvántartás szerinti részt vevő külföldi fizetőeszközként lebontva

1991–1998

2006. szeptember

2A./29,30,31

Adósság átértékelési változása és lebontás

1991–1994

2006. szeptember

2A./32

Adósságállomány egyéb volumenváltozásai

2A./33

Adósságváltozás

1991–1993

2006. szeptember

2B.1,2,3,4,5,6

Tranzakciók adósságinstrumentumokkal – nem konszolidált és instrumentum szerint lebontva

1991–1994

2006. szeptember

2B.7,8,9,10,11

Konszolidáló tranzakciók és instrumentum szerint lebontva

3A./13,14

Nem rezidensek által tartott adósság, lebontva

1991–1995

2006. szeptember

3A./15,16,17

Adósság, nyilvántartás szerinti fizetőeszközként lebontva

3B.1

Adósság (nem konszolidált)

1991–1994

2006. szeptember

3B.2,3,4,5,6

Konszolidáló elemek és instrumentum szerint lebontva

3B.7,11,13

Kormányzati alszektorok által kibocsátott adósság, lebontva

3B.8,12,14

Egy kormányzati alszektor által kibocsátott és egy másik által tartott adósság

3B.15,17,18

Kormányzati alszektorok által kibocsátott adósságállomány, lebontva

---

(1)  Eltérés a folyó és visszamenőleges adatok tekintetében, amennyiben az aktuális adatok nem állnak rendelkezésre.

(2)  Eltérés a visszamenőleges adatok tekintetében, amennyiben az aktuális adatok nem állnak rendelkezésre.

---

| 29.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 109/107 |
| --- | --- | --- | --- |

29.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 109/107

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2005. március 11.)

az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló EKB/2000/1 iránymutatás módosításáról

(EKB/2005/6)

(2005/328/EK)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 105. cikke (2) bekezdésének harmadik francia bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 3.1. cikkének harmadik francia bekezdésére, valamint 12.1., 14.3. és 30.6. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló, 2000. február 3-i EKB/2000/1 európai központi banki iránymutatás (1) többek között előírja azt, hogy az ilyen műveleteket milyen jogi dokumentálás mellett kell lefolytatni. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeinek nemzeti központi bankok általi kezeléséről, valamint az Európai Központi Bank devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő műveletek jogi dokumentációjáról szóló, 2000. február 3-i EKB/2000/1 európai központi banki iránymutatás (1) többek között előírja azt, hogy az ilyen műveleteket milyen jogi dokumentálás mellett kell lefolytatni.

| (2) | 2004-ben az Európai Unió Bankszövetsége (FBE) közzétette a pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodás módosított változatát. Az EKB megfelelőnek ítéli az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodásának (2004. évi változat) alkalmazását a következő pénzügyi műveletek esetében: i. minden olyan, az EKB devizatartalékokat megtestesítõ eszközeit érintő, biztosítékkal fedezett művelet, amely visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet és sell/buy-back agreementet foglal magában, ahol a szerződő felek a következő országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Svédország, az Egyesült Királyság (Anglia és Wales, Észak-Írország és Skócia) vagy Svájc; és ii. az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő minden szabadpiaci származékos művelet, ahol a szerződő felek a következő országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc. |
| --- | --- |

(2)

2004-ben az Európai Unió Bankszövetsége (FBE) közzétette a pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodás módosított változatát. Az EKB megfelelőnek ítéli az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodásának (2004. évi változat) alkalmazását a következő pénzügyi műveletek esetében: i. minden olyan, az EKB devizatartalékokat megtestesítõ eszközeit érintő, biztosítékkal fedezett művelet, amely visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet és sell/buy-back agreementet foglal magában, ahol a szerződő felek a következő országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Svédország, az Egyesült Királyság (Anglia és Wales, Észak-Írország és Skócia) vagy Svájc; és ii. az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő minden szabadpiaci származékos művelet, ahol a szerződő felek a következő országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc.

| (3) | Az EKB/2000/1 iránymutatás 3. mellékletét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy előírják az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodásának (2004. évi változat) alkalmazását a második preambulumbekezdésben meghatározott szerződő felekkel végzett műveletek tekintetében. Az iránymutatás 3. cikkét ennek megfelelően módosítani kell, hogy tükrözze i. azt a tényt, hogy szükségtelen az iránymutatás 1. mellékletének alkalmazása az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodásával (2004. évi változat) dokumentált műveletek tekintetében; és ii. az EKB arra vonatkozó döntését, hogy többé nem alkalmazzák az EKB nettósítási keretmegállapodását olyan szerződő felek esetében, amelyek tekintetében az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodását (2004. évi változat) használják, és amelyek az alábbi országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc. |
| --- | --- |

(3)

Az EKB/2000/1 iránymutatás 3. mellékletét ezért módosítani kell annak érdekében, hogy előírják az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodásának (2004. évi változat) alkalmazását a második preambulumbekezdésben meghatározott szerződő felekkel végzett műveletek tekintetében. Az iránymutatás 3. cikkét ennek megfelelően módosítani kell, hogy tükrözze i. azt a tényt, hogy szükségtelen az iránymutatás 1. mellékletének alkalmazása az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodásával (2004. évi változat) dokumentált műveletek tekintetében; és ii. az EKB arra vonatkozó döntését, hogy többé nem alkalmazzák az EKB nettósítási keretmegállapodását olyan szerződő felek esetében, amelyek tekintetében az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodását (2004. évi változat) használják, és amelyek az alábbi országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc.

| (4) | Az EKB/2000/1 iránymutatás 1. mellékletének további két, kisebb jelentőségű módosítása szükséges. |
| --- | --- |

(4)

Az EKB/2000/1 iránymutatás 1. mellékletének további két, kisebb jelentőségű módosítása szükséges.

| (5) | Az Alapokmány 12.1. és 14.3. cikkével összhangban az EKB iránymutatásai a közösségi jog szerves részét képezik, |
| --- | --- |

(5)

Az Alapokmány 12.1. és 14.3. cikkével összhangban az EKB iránymutatásai a közösségi jog szerves részét képezik,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Az EKB/2000/1 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   Az iránymutatás 1. mellékleteként csatolt formanyomtatványon elkészített dokumentumot – annak szerves részeként –, az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi változat) kivételével, minden olyan típusmegállapodáshoz csatolni kell, amelynek alapján az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő, fedezeti biztosítékkal ellátott műveleteket (ideértve mindenfajta visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet, sell/buy-back agreementet, értékpapírkölcsön-megállapodásokat és háromoldalú repokonstrukciókat), illetve tőzsdén kívüli derivatív műveleteket bonyolítanak le.” |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„2.   Az iránymutatás 1. mellékleteként csatolt formanyomtatványon elkészített dokumentumot – annak szerves részeként –, az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi változat) kivételével, minden olyan típusmegállapodáshoz csatolni kell, amelynek alapján az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő, fedezeti biztosítékkal ellátott műveleteket (ideértve mindenfajta visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet, sell/buy-back agreementet, értékpapírkölcsön-megállapodásokat és háromoldalú repokonstrukciókat), illetve tőzsdén kívüli derivatív műveleteket bonyolítanak le.”

| 2. | A 3. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   Az ezen iránymutatás 2. mellékleteként csatolt formanyomtatványok egyikének megfelelő nettósítási keretmegállapodásnak valamennyi szerződő féllel érvényben kell lennie, azon szerződő felek kivételével, amelyekkel az EKB az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodását (2004. évi változat) kötötte meg, és amelyek az alábbi országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.   Az ezen iránymutatás 2. mellékleteként csatolt formanyomtatványok egyikének megfelelő nettósítási keretmegállapodásnak valamennyi szerződő féllel érvényben kell lennie, azon szerződő felek kivételével, amelyekkel az EKB az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodását (2004. évi változat) kötötte meg, és amelyek az alábbi országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc.”

| 3. | Az 1. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A bevezető bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezt a mellékletet – annak szerves részeként –, az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodás (2004. évi változat) kivételével, minden olyan típusmegállapodáshoz csatolni kell, amelynek alapján az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő, fedezeti biztosítékkal ellátott műveleteket (ideértve mindenfajta visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet, sell/buy-back agreementet, értékpapírkölcsön-megállapodásokat és háromoldalú repokonstrukciókat), illetve tőzsdén kívüli derivatív műveleteket bonyolítanak le ezen iránymutatás 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően.” |
| --- | --- | --- |

3.

Az 1. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A bevezető bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a mellékletet – annak szerves részeként –, az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodás (2004. évi változat) kivételével, minden olyan típusmegállapodáshoz csatolni kell, amelynek alapján az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő, fedezeti biztosítékkal ellátott műveleteket (ideértve mindenfajta visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet, sell/buy-back agreementet, értékpapírkölcsön-megállapodásokat és háromoldalú repokonstrukciókat), illetve tőzsdén kívüli derivatív műveleteket bonyolítanak le ezen iránymutatás 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően.”

| b) | Az 1. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:
  „A melléklet angol nyelven készült, és azt az angol nyelven megfogalmazott, az angol vagy New York-i jog alá tartozó keretmegállapodásokba foglalják. E melléklet más nyelveken történő megfogalmazásai kizárólag magyarázó célokat szolgálnak, és nem rendelkeznek jogilag kötelező erővel.” |
| --- | --- |

b)

Az 1. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„A melléklet angol nyelven készült, és azt az angol nyelven megfogalmazott, az angol vagy New York-i jog alá tartozó keretmegállapodásokba foglalják. E melléklet más nyelveken történő megfogalmazásai kizárólag magyarázó célokat szolgálnak, és nem rendelkeznek jogilag kötelező erővel.”

| 4. | A 2. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 2a. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:
  „Az angol jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás [valamennyi szerződő féllel, azok kivételével, i. amelyek az Amerikai Egyesült Államokban telepedtek le; ii. amelyek Franciaországban és Németországban letelepedett, kizárólag betétműveletek végzésére jogosult szerződő felek; valamint iii. amelyekkel az EKB az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodását (2004. évi változat) kötötte meg, és amelyek az alábbi országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc; angol nyelven megszövegezve].” |
| --- | --- | --- |

4.

A 2. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 2a. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:

„Az angol jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás [valamennyi szerződő féllel, azok kivételével, i. amelyek az Amerikai Egyesült Államokban telepedtek le; ii. amelyek Franciaországban és Németországban letelepedett, kizárólag betétműveletek végzésére jogosult szerződő felek; valamint iii. amelyekkel az EKB az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodását (2004. évi változat) kötötte meg, és amelyek az alábbi országok valamelyikében telepedtek le: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc; angol nyelven megszövegezve].”

| b) | A 2b. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:
  „A francia jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás (a Franciaországban letelepedett olyan szerződő felekkel, amelyek kizárólag betétműveletek végzésére jogosultak; francia nyelven megszövegezve).” |
| --- | --- |

b)

A 2b. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:

„A francia jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás (a Franciaországban letelepedett olyan szerződő felekkel, amelyek kizárólag betétműveletek végzésére jogosultak; francia nyelven megszövegezve).”

| c) | A 2c. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:
  „A német jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás (a Németországban letelepedett olyan szerződő felekkel, amelyek kizárólag betétműveletek végzésére jogosultak; német nyelven megszövegezve).” |
| --- | --- |

c)

A 2c. melléklet címe helyébe a következő szöveg lép:

„A német jog hatálya alá tartozó nettósítási keretmegállapodás (a Németországban letelepedett olyan szerződő felekkel, amelyek kizárólag betétműveletek végzésére jogosultak; német nyelven megszövegezve).”

| d) | A nettósítási keretmegállapodások 2a., 2b., 2c. és 2d. mellékletek mindegyikének 1. függelékében való felsorolása helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004) |
| --- | --- | --- |

d)

A nettósítási keretmegállapodások 2a., 2b., 2c. és 2d. mellékletek mindegyikének 1. függelékében való felsorolása helyébe a következő szöveg lép:

„1.

FBE Master Agreement for Financial Transactions (Edition 2004)

| 2. | ISDA Master Agreement (Multi-currency – Cross border 1992) |
| --- | --- |

2.

ISDA Master Agreement (Multi-currency – Cross border 1992)

| 3. | TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version) |
| --- | --- |

3.

TBMA/ISMA Global Master Repurchase Agreement (2000 version)

| 4. | The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.” |
| --- | --- |

4.

The Bond Market Association Master Repurchase Agreement.”

| 5. | A 3. melléklet helyébe az ezen iránymutatás mellékletében meghatározott szöveg lép. |
| --- | --- |

5.

A 3. melléklet helyébe az ezen iránymutatás mellékletében meghatározott szöveg lép.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez az iránymutatás 2005. június 15-én lép hatályba.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak a címzettjei azon tagállamok NKB-jai, amelyek az Európai Közösséget létrehozó szerződéssel összhangban bevezették az eurót.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2005. március 11-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 207., 2000.8.17., 24. o. A legutóbb az EKB/2002/6 iránymutatással (HL L 270., 2002.10.8., 14. o.) módosított iránymutatás.

1

---

MELLÉKLET

„3. MELLLÉKLET

A fedezeti biztosítékkal ellátott és a tőzsdén kívüli származékos műveletek keretszerződései

| 1. | Minden olyan, az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő, biztosítékkal fedezett műveletet, amely visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet és sell/buy-back agreementet foglal magában, az alábbi keretszerződések alapján kell dokumentálni, amely dokumentáció formáját az EKB hagyja jóvá, illetve időről időre módosíthatja:






  a) | az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi változat) a következő országok valamelyikében letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Svédország, az Egyesült Királyság (Anglia és Wales, Észak-Írország és Skócia) vagy Svájc; |
| --- | --- | --- |

1.

Minden olyan, az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő, biztosítékkal fedezett műveletet, amely visszavásárlási megállapodást, fordított visszavásárlási megállapodást, buy/sell-back agreementet és sell/buy-back agreementet foglal magában, az alábbi keretszerződések alapján kell dokumentálni, amely dokumentáció formáját az EKB hagyja jóvá, illetve időről időre módosíthatja:

a)

az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi változat) a következő országok valamelyikében letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, Svédország, az Egyesült Királyság (Anglia és Wales, Észak-Írország és Skócia) vagy Svájc;

| b) | a The Bond Market Association Master Repurchase Agreement az Egyesült Államok szövetségi vagy állami joga szerint letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében;
  és |
| --- | --- |

b)

a The Bond Market Association Master Repurchase Agreement az Egyesült Államok szövetségi vagy állami joga szerint letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében;

és

| c) | a TBMA/ISMA globális visszavásárlási keretmegállapodás (2000. évi változat) a nem az a) vagy b) albekezdésekben felsorolt országokban letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében. |
| --- | --- |

c)

a TBMA/ISMA globális visszavásárlási keretmegállapodás (2000. évi változat) a nem az a) vagy b) albekezdésekben felsorolt országokban letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében.

| 2. | Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő minden szabadpiaci származékos műveletet az alábbi keretszerződések alapján kell dokumentálni, amely dokumentáció formáját az EKB hagyja jóvá, illetve időről időre módosíthatja:






  a) | az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi változat) a következő országok valamelyikében letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc; |
| --- | --- | --- |

2.

Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő minden szabadpiaci származékos műveletet az alábbi keretszerződések alapján kell dokumentálni, amely dokumentáció formáját az EKB hagyja jóvá, illetve időről időre módosíthatja:

a)

az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi változat) a következő országok valamelyikében letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc;

| b) | az 1992. évi Nemzetközi Swap- és Származékos Műveletek Egyesület keretmegállapodása (többvalutás, nemzetközi, New York-i jog szerinti változat) az Egyesült Államok szövetségi vagy állami jogszabályai alapján letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében;
  és |
| --- | --- |

b)

az 1992. évi Nemzetközi Swap- és Származékos Műveletek Egyesület keretmegállapodása (többvalutás, nemzetközi, New York-i jog szerinti változat) az Egyesült Államok szövetségi vagy állami jogszabályai alapján letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében;

és

| c) | az 1992. évi Nemzetközi Swap- és Származékos Műveletek Egyesület keretmegállapodása (többvalutás, nemzetközi, angol jog szerinti változat) a nem az a) vagy b) albekezdésekben felsorolt országokban letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében. |
| --- | --- |

c)

az 1992. évi Nemzetközi Swap- és Származékos Műveletek Egyesület keretmegállapodása (többvalutás, nemzetközi, angol jog szerinti változat) a nem az a) vagy b) albekezdésekben felsorolt országokban letelepedett szerződő felekkel végzett műveletek esetében.

| 3. | Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő minden olyan betétműveletet, amelyet az 1. bekezdésben meghatározott, biztosítékkal fedezett műveletek és/vagy a 2. bekezdésben meghatározott szabadpiaci származékos műveletek végzésére jogosult, a következő országok valamelyikében letelepedett szerződő féllel végeznek, az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi változat) alkalmazásával kell dokumentálni, amelynek formáját az EKB hagyja jóvá, illetve időről időre módosíthatja: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc.” |
| --- | --- |

3.

Az EKB devizatartalékokat megtestesítő eszközeit érintő minden olyan betétműveletet, amelyet az 1. bekezdésben meghatározott, biztosítékkal fedezett műveletek és/vagy a 2. bekezdésben meghatározott szabadpiaci származékos műveletek végzésére jogosult, a következő országok valamelyikében letelepedett szerződő féllel végeznek, az FBE pénzügyi műveletekre vonatkozó keretmegállapodása (2004. évi változat) alkalmazásával kell dokumentálni, amelynek formáját az EKB hagyja jóvá, illetve időről időre módosíthatja: Ausztria, Belgium, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália, Spanyolország, az Egyesült Királyság (kizárólag Anglia és Wales) vagy Svájc.”

---