# Uradni list L 74/19.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 74 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4819. marec 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 74

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4819. marec 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 446/2005 z dne 18. marca 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 447/2005 z dne 18. marca 2005 o odstopanju v letu 2005 od Uredbe (ES) št. 1445/95 glede datumov izdaje izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 448/2005 z dne 15. marca 2005 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3880/91 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (
  1
  ) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 449/2005 z dne 18. marca 2005 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 174/1999 glede roka veljavnosti izvoznih dovoljenj za sektor mleka in mlečnih izdelkov | 28 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 450/2005 z dne 18. marca 2005 o dokazilih, da so bile opravljene carinske formalnosti za uvoz mleka in mlečnih izdelkov v tretje države, kot je določeno v členu 16 Uredbe (ES) št. 800/1999 | 30 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 451/2005 z dne 18. marca 2005 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije | 32 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 452/2005 z dne 18. marca 2005 o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi marca 2005, za nekatere proizvode iz prašičjega mesa v skladu z režimom, predvidenim v sporazumih, ki so bili sklenjeni med Skupnostjo ter Bolgarijo in Romunijo | 34 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 453/2005 z dne 18. marca 2005 o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi marca 2005, za nekatere proizvode iz prašičjega mesa v skladu z režimom, predvidenim v Uredbi Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in uvedbi upravljanja nekaterih tarifnih kvot Skupnosti za prašičje meso in nekatere druge kmetijske proizvode | 36 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 454/2005 z dne 18. marca 2005 o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi marca 2005, v skladu z režimom, predvidenim v okviru tarifnih kvot za nekatere proizvode v sektorju prašičjega mesa za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005 | 38 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 455/2005 z dne 18. marca 2005 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu | 40 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 446/2005 z dne 18. marca 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 447/2005 z dne 18. marca 2005 o odstopanju v letu 2005 od Uredbe (ES) št. 1445/95 glede datumov izdaje izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 448/2005 z dne 15. marca 2005 o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3880/91 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (
  1
  )

1

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 449/2005 z dne 18. marca 2005 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 174/1999 glede roka veljavnosti izvoznih dovoljenj za sektor mleka in mlečnih izdelkov

28

*

Uredba Komisije (ES) št. 450/2005 z dne 18. marca 2005 o dokazilih, da so bile opravljene carinske formalnosti za uvoz mleka in mlečnih izdelkov v tretje države, kot je določeno v členu 16 Uredbe (ES) št. 800/1999

30

Uredba Komisije (ES) št. 451/2005 z dne 18. marca 2005 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

32

Uredba Komisije (ES) št. 452/2005 z dne 18. marca 2005 o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi marca 2005, za nekatere proizvode iz prašičjega mesa v skladu z režimom, predvidenim v sporazumih, ki so bili sklenjeni med Skupnostjo ter Bolgarijo in Romunijo

34

Uredba Komisije (ES) št. 453/2005 z dne 18. marca 2005 o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi marca 2005, za nekatere proizvode iz prašičjega mesa v skladu z režimom, predvidenim v Uredbi Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in uvedbi upravljanja nekaterih tarifnih kvot Skupnosti za prašičje meso in nekatere druge kmetijske proizvode

36

Uredba Komisije (ES) št. 454/2005 z dne 18. marca 2005 o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi marca 2005, v skladu z režimom, predvidenim v okviru tarifnih kvot za nekatere proizvode v sektorju prašičjega mesa za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005

38

Uredba Komisije (ES) št. 455/2005 z dne 18. marca 2005 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu

40

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 14. julija 2004 o pomoči za ribiški in ribogojni sektor na Korziki med letoma 1986 in 1999
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2585)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Odločba Komisije z dne 14. julija 2004 o nekaterih ukrepih pomoči, ki jih je Francija izvedla v korist ribogojcev in ribičev
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2588)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. marca 2005 o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 552) | 62 |
| | * | Odločba Komisije z dne 14. marca 2005 o finančnem prispevku Skupnosti za program nadzora organizmov, škodljivih za rastline in rastlinske proizvode v francoskih čezmorskih departmajih za leto 2004
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 603) | 66 |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. marca 2005 o finančnih prispevkih Skupnosti Nemčiji in Finski za njune programe krepitve infrastrukture za zdravstvene preglede rastlin in rastlinskih proizvodov iz tretjih držav
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 674) | 71 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 14. julija 2004 o pomoči za ribiški in ribogojni sektor na Korziki med letoma 1986 in 1999
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2585)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2585)

1

41

*

Odločba Komisije z dne 14. julija 2004 o nekaterih ukrepih pomoči, ki jih je Francija izvedla v korist ribogojcev in ribičev
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2588)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2588)

1

49

*

Odločba Komisije z dne 11. marca 2005 o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 552)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 552)

62

*

Odločba Komisije z dne 14. marca 2005 o finančnem prispevku Skupnosti za program nadzora organizmov, škodljivih za rastline in rastlinske proizvode v francoskih čezmorskih departmajih za leto 2004
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 603)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 603)

66

*

Odločba Komisije z dne 16. marca 2005 o finančnih prispevkih Skupnosti Nemčiji in Finski za njune programe krepitve infrastrukture za zdravstvene preglede rastlin in rastlinskih proizvodov iz tretjih držav
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 674)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 674)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 446/2005

z dne 18. marca 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. marca 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 18. marca 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,2 |
| 212 | 127,0 |
| 624 | 151,3 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 75,1 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 65,5 |
| 999 | 103,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 162,9 |
| 204 | 48,7 |
| 999 | 105,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 61,3 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 51,1 |
| 400 | 56,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 56,3 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,5 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 54,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,2 |
| 400 | 100,9 |
| 404 | 73,4 |
| 508 | 58,3 |
| 512 | 81,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 66,2 |
| 720 | 70,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 64,9 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 57,3 |
| 528 | 55,0 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 77,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

105,7

204

82,2

212

127,0

624

151,3

999

116,6

0707 00 05

052

75,1

068

170,0

204

65,5

999

103,5

0709 10 00

220

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

162,9

204

48,7

999

105,8

0805 10 20

052

61,3

204

48,3

212

60,2

220

51,1

400

56,1

421

35,9

624

56,3

999

52,7

0805 50 10

052

65,5

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

54,8

0808 10 80

388

67,2

400

100,9

404

73,4

508

58,3

512

81,1

524

55,3

528

66,2

720

70,2

999

71,6

0808 20 50

052

157,0

388

64,9

400

92,6

512

57,3

528

55,0

720

38,6

999

77,6

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 447/2005

z dne 18. marca 2005

o odstopanju v letu 2005 od Uredbe (ES) št. 1445/95 glede datumov izdaje izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1) in zlasti člena 29(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (2) določa, da se izvozna dovoljenja izdajajo peti delovni dan po dnevu vložitve zahtevka, če med tem časom ni bilo posebnih postopkov Komisije. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (2) določa, da se izvozna dovoljenja izdajajo peti delovni dan po dnevu vložitve zahtevka, če med tem časom ni bilo posebnih postopkov Komisije.

| (2) | Ob upoštevanju državnih praznikov v letu 2005 in zaradi nerednega izhajanja Uradnega lista Evropske unije med temi prazniki je zgoraj navedeni rok pet delovnih dni prekratek, da bi zagotavljal primerno upravljanje trga in ga je zato treba podaljšati. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju državnih praznikov v letu 2005 in zaradi nerednega izhajanja Uradnega lista Evropske unije med temi prazniki je zgoraj navedeni rok pet delovnih dni prekratek, da bi zagotavljal primerno upravljanje trga in ga je zato treba podaljšati.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za govedino in teletino – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za govedino in teletino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 10(1) Uredbe (ES) št. 1445/95 se za dovoljenja v letu 2005, za katera se zahtevki vložijo v obdobju iz Priloge k tej uredbi, izdajo na ustrezne datume iz navedene priloge.

Odstopanje se uporabi pod pogojem, da ni bilo sprejetih nobenih posebnih ukrepov iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1445/95 pred navedenimi datumi izdaje.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 143, 27.6.1995, str. 35. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

2

---

PRILOGA

| Rok za predložitev zahtevkov za dovoljenja | Datum izdaje |
| --- | --- |
| od 21. do 23. marca 2005 | 31. marec 2005 |
| od 2. do 4. maja 2005 | 12. maj 2005 |
| od 27. do 28. oktobra 2005 | 7. november 2005 |
| 19. december 2005 | 27. december 2005 |
| 26. december 2005 | 3. januar 2006 |

Rok za predložitev zahtevkov za dovoljenja

Datum izdaje

od 21. do 23. marca 2005

31. marec 2005

od 2. do 4. maja 2005

12. maj 2005

od 27. do 28. oktobra 2005

7. november 2005

19. december 2005

27. december 2005

26. december 2005

3. januar 2006

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 448/2005

z dne 15. marca 2005

o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3880/91 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3880/91 z dne 17. decembra 1991 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija za ribištvo v severovzhodnem Atlantiku (NEAFC) je na svojem letnem sestanku novembra 2002 za izboljšanje upravljanja s staležev rib v mednarodnih vodah pod svojo pristojnostjo predlagala, da bi mednarodne agencije, ki so odgovorne za zbiranje in urejanje statističnih podatkov o ulovu prosili, naj statistična območja ustrezno razdelijo na podobmočje. |
| --- | --- |

(1)

Komisija za ribištvo v severovzhodnem Atlantiku (NEAFC) je na svojem letnem sestanku novembra 2002 za izboljšanje upravljanja s staležev rib v mednarodnih vodah pod svojo pristojnostjo predlagala, da bi mednarodne agencije, ki so odgovorne za zbiranje in urejanje statističnih podatkov o ulovu prosili, naj statistična območja ustrezno razdelijo na podobmočje.

| (2) | Delovna skupina za globokomorsko ribištvo Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je predlagala razdelitev statističnih območij severovzhodnega Atlantika na podobmočje zaradi boljše opredelitve globokomorskega ribištva. |
| --- | --- |

(2)

Delovna skupina za globokomorsko ribištvo Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je predlagala razdelitev statističnih območij severovzhodnega Atlantika na podobmočje zaradi boljše opredelitve globokomorskega ribištva.

| (3) | Za odločitev Mednarodne komisije za ribištvo v Baltskem morju o upravljanju staleža 28. območja Baltskega morja kot dveh posebnih enot je potrebno pridobiti statistiko teh dveh enot. |
| --- | --- |

(3)

Za odločitev Mednarodne komisije za ribištvo v Baltskem morju o upravljanju staleža 28. območja Baltskega morja kot dveh posebnih enot je potrebno pridobiti statistiko teh dveh enot.

| (4) | ICES, ki se je ravnal po nasvetih svojega svetovalnega odbora za upravljanje ribištva, je v skladu s tem zahteval, da Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ustrezno spremeni svoj vprašalnik Statlant 27A tako, da od državnih organov zahteva predložitev natančno izdelanih statistik ulovov v določenih vodah Severovzhodnega Atlatnika. |
| --- | --- |

(4)

ICES, ki se je ravnal po nasvetih svojega svetovalnega odbora za upravljanje ribištva, je v skladu s tem zahteval, da Organizacija združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ustrezno spremeni svoj vprašalnik Statlant 27A tako, da od državnih organov zahteva predložitev natančno izdelanih statistik ulovov v določenih vodah Severovzhodnega Atlatnika.

| (5) | Merila, predvidena za to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (2). |
| --- | --- |

(5)

Merila, predvidena za to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (2).

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Prilogi II in III k Uredbi (EGS) št. 3880/91 se nadomestita s Prilogo I in II k tej uredbi.

Člen 2

Uredba začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se uporablja neposredno v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. marca 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 365, 31.12.1991, str. 1 Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

2

---

PRILOGA I

STATISTIČNA RIBIŠKA OBMOČJA SEVEROVZHODNEGA ATLANTIKA, ZA KATERE SE ZAHTEVA PREDLOŽITEV PODATKOV

| | Območje ICES I a |
| --- | --- |

Območje ICES I a

| | Območje ICES I b |
| --- | --- |

Območje ICES I b

| | Podobmočje ICES II a 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES II a 1

| | Podobmočje ICES II a 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES II a 2

| | Podobmočje ICES II b 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES II b 1

| | Podobmočje ICES II b 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES II b 2

| | Območje ICES III a |
| --- | --- |

Območje ICES III a

| | Območje ICES III b, c |
| --- | --- |

Območje ICES III b, c

| | Območje ICES IV a |
| --- | --- |

Območje ICES IV a

| | Območje ICES IV b |
| --- | --- |

Območje ICES IV b

| | Območje ICES IV c |
| --- | --- |

Območje ICES IV c

| | Podobmočje ICES V a 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES V a 1

| | Podobmočje ICES V a 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES V a 2

| | Podobmočje ICES V b 1 a |
| --- | --- |

Podobmočje ICES V b 1 a

| | Podobmočje ICES V b 1 b |
| --- | --- |

Podobmočje ICES V b 1 b

| | Podobmočje ICES V b 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES V b 2

| | Območje ICES VI a |
| --- | --- |

Območje ICES VI a

| | Podobmočje ICES VI b 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VI b 1

| | Podobmočje ICES VI b 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VI b 2

| | Območje ICES VII a |
| --- | --- |

Območje ICES VII a

| | Območje ICES VII b |
| --- | --- |

Območje ICES VII b

| | Podobmočje ICES VII c 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VII c 1

| | Podobmočje ICES VII c 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VII c 2

| | Območje ICES VII d |
| --- | --- |

Območje ICES VII d

| | Območje ICES VII e |
| --- | --- |

Območje ICES VII e

| | Območje ICES VII f |
| --- | --- |

Območje ICES VII f

| | Območje ICES VII g |
| --- | --- |

Območje ICES VII g

| | Območje ICES VII h |
| --- | --- |

Območje ICES VII h

| | Podobmočje ICES VII j 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VII j 1

| | Podobmočje ICES VII j 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VII j 2

| | Podobmočje ICES VII k 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VII k 1

| | Podobmočje ICES VII k 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VII k 2

| | Območje ICES VIII a |
| --- | --- |

Območje ICES VIII a

| | Območje ICES VIII b |
| --- | --- |

Območje ICES VIII b

| | Območje ICES VIII c |
| --- | --- |

Območje ICES VIII c

| | Podobmočje ICES VIII d 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VIII d 1

| | Podobmočje ICES VIII d 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VIII d 2

| | Podobmočje ICES VIII e 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VIII e 1

| | Podobmočje ICES VIII e 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES VIII e 2

| | Območje ICES IX a |
| --- | --- |

Območje ICES IX a

| | Podobmočje ICES IX b 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES IX b 1

| | Podobmočje ICES IX b 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES IX b 2

| | Podobmočje ICES X a 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES X a 1

| | Podobmočje ICES X a 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES X a 2

| | Območje ICES X b |
| --- | --- |

Območje ICES X b

| | Podobmočje ICES XII a 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES XII a 1

| | Podobmočje ICES XII a 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES XII a 2

| | Podobmočje ICES XII a 3 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES XII a 3

| | Podobmočje ICES XII a 4 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES XII a 4

| | Območje ICES XII b |
| --- | --- |

Območje ICES XII b

| | Območje ICES XII c |
| --- | --- |

Območje ICES XII c

| | Območje ICES XIV a |
| --- | --- |

Območje ICES XIV a

| | Podobmočje ICES XIV b 1 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES XIV b 1

| | Podobmočje ICES XIV b 2 |
| --- | --- |

Podobmočje ICES XIV b 2

| | BAL 22 |
| --- | --- |

BAL 22

| | BAL 23 |
| --- | --- |

BAL 23

| | BAL 24 |
| --- | --- |

BAL 24

| | BAL 25 |
| --- | --- |

BAL 25

| | BAL 26 |
| --- | --- |

BAL 26

| | BAL 27 |
| --- | --- |

BAL 27

| | BAL 28-1 |
| --- | --- |

BAL 28-1

| | BAL 28-2 |
| --- | --- |

BAL 28-2

| | BAL 29 |
| --- | --- |

BAL 29

| | BAL 30 |
| --- | --- |

BAL 30

| | BAL 31 |
| --- | --- |

BAL 31

| | BAL 32 |
| --- | --- |

BAL 32

Opombe

| 1. | Statistična ribiška območja označena z „ICES“ je opredelil in določil Mednarodni svet za raziskovanje morja. |
| --- | --- |

1.

Statistična ribiška območja označena z „ICES“ je opredelil in določil Mednarodni svet za raziskovanje morja.

| 2. | Statistična ribiška območja, označena z „BAL“, je opredelila in določila Mednarodna komisija za ribištvo v Baltskem morju. |
| --- | --- |

2.

Statistična ribiška območja, označena z „BAL“, je opredelila in določila Mednarodna komisija za ribištvo v Baltskem morju.

| 3. | Posredovani podatki morajo vsebovati čim več podrobnostmi. „Neznana“ in združena območja se lahko uporabljajo samo, kjer podrobne informacije niso na voljo. Kjer so predložene podrobne informacije ni dovoljeno uporabljati združenih kategorij. |
| --- | --- |

3.

Posredovani podatki morajo vsebovati čim več podrobnostmi. „Neznana“ in združena območja se lahko uporabljajo samo, kjer podrobne informacije niso na voljo. Kjer so predložene podrobne informacije ni dovoljeno uporabljati združenih kategorij.

Statistična ribiška območja v Severovzhodnem Atlantiku

Image

Image

Image

---

PRILOGA II

OPIS PODOBMOČIJ IN OBMOČIJ ICES, KI SE UPORABLJAJO ZA STATISTIKO RIBIŠTVA IN UREDBE V SEVEROVZHODNEM ATLANTIKU

STATISTIČNO OBMOČJE ICES (SEVEROVZHODNI ALTANTIK)

Vse vode Atlantika in Severnega ledenega morja in njihova stranska morja, ki jih omejuje črta od geografskega severnega tečaja vzdolž poldnevnika 40° 00′ zahodno od severne obale Grenlandije, nato v vzhodni in južni smeri vzdolž obale Grenlandije do točke 44° 00′ zahodno, odtod naravnost proti jugu do 59° 00′ severno, nato proti vzhodu do 42° 00′ zahodno, nato proti jugu do 36° 00′ severno, nato proti vzhodu do točke na obali Španije (Punta Marroqui isthamus) na 5° 36′ zahodno, nato v severozahodni in severni smeri ob jugozahodni obali Španije, obali Portugalske, severozahodnih in severnih obalah Španije in obalah Francije, Belgije, Nizozemske in Nemčije do zahodnega mejnika meje z Dansko, nato vzdolž zahodne obale Jyllanda do Thyboroena, nato v južni in vzhodni smeri ob južni obali fjorda Limfjord do Egensekloster Point, nato v južni smeri ob vzhodni obali Jyllanda do vzhodnega mejnika meje med Dansko in Nemčijo, nato ob obali Nemčije, Poljske, Rusije, Litve, Latvije, Estonije, Rusije, Finske, Švedske in Norveške in severne obale Rusije do Khaborova, nato čez zahodni vhod ožine Yugorskiy Shar, nato v zahodni in severni smeri ob obali otočja Vaigach Islands, nato čez zahodni vhod ožine Karskiye Vorota, nato zahodno in severno ob obali južnih otokov Novaya Zemlye, nato čez zahodni vhod ožine Matochkin Shar, nato ob zahodni obali severnega otoka Novaya Zemlye do točke 68° 30′ vzhodno in odtod naravnost proti severu do geografskega severnega tečaja.

To območje prav tako predstavlja statistično območje 27 (statistično območje Severovzhodnega Atlantika) v Mednarodnih standardih za statistično klasifikacijo območij ribištva FAO.

Statistično podobmočje ICES I

Vode, ki so omejene s črto od geografskega severnega tečaja ob poldnevniku 30° 00′ vzhodno do 72° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 26° 00′ vzhodno, nato proti jugu do obale Norveške, nato v vzhodni smeri ob obalah Norveške in Rusije do Khaborova, nato čez zahodni vhod ožine Yugorskiy Shar, nato v zahodni in severni smeri ob obali Vaigach Islands, nato čez zahodni vhod ožine Karskiye Vorota, nato zahodno in severno ob obali južnih otokov Novaya Zemlye, nato čez zahodni vhod ožine Matochkin Shar, nato ob zahodni obali severnega otoka Novaya Zemlye do točke 68° 30′ in nato proti severu do geografskega severnega tečaja.

| — | Statistično območje ICES I a

  Tisti del podobmočja I, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- |
| 73.98 S | 33.70 V |
| 74.18 S | 34.55 V |
| 74.36 S | 35.28 V |
| 74.71 S | 36.38 V |
| 75.14 S | 37.57 V |
| 75.45 S | 38.31 V |
| 75.84 S | 39.05 V |
| 76.26 S | 39.61 V |
| 76.61 S | 41.24 V |
| 76.96 S | 42.81 V |
| 76.90 S | 43.06 V |
| 76.75 S | 44.48 V |
| 75.99 S | 43.51 V |
| 75.39 S | 43.18 V |
| 74.82 S | 41.73 V |
| 73.98 S | 41.56 V |
| 73.17 S | 40.66 V |
| 72.20 S | 40.51 V |
| 72.26 S | 39.76 V |
| 72.62 S | 38.96 V |
| 73.04 S | 37.74 V |
| 73.37 S | 36.61 V |
| 73.56 S | 35.70 V |
| 73.98 S | 33.70 V |

—

Statistično območje ICES I a

Tisti del podobmočja I, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

73.98 S

33.70 V

74.18 S

34.55 V

74.36 S

35.28 V

74.71 S

36.38 V

75.14 S

37.57 V

75.45 S

38.31 V

75.84 S

39.05 V

76.26 S

39.61 V

76.61 S

41.24 V

76.96 S

42.81 V

76.90 S

43.06 V

76.75 S

44.48 V

75.99 S

43.51 V

75.39 S

43.18 V

74.82 S

41.73 V

73.98 S

41.56 V

73.17 S

40.66 V

72.20 S

40.51 V

72.26 S

39.76 V

72.62 S

38.96 V

73.04 S

37.74 V

73.37 S

36.61 V

73.56 S

35.70 V

73.98 S

33.70 V

| — | Statistično območje ICES I b

  Tisti del podobmočja I, izven območja I a. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES I b

Tisti del podobmočja I, izven območja I a.

Statistično podobmočje ICES II

Vode, ki so omejene s črto od geografskega severnega tečaja vzdolž poldnevnika pri 30° 00′ vzhodno do 72° 00′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 26° 00′ vzhodno, nato proti jugu do obale Norveške, nato v zahodni in jugozahodni smeri ob obali Norveške do 62° 00′ severno, nato proti zahodu do 4° 00′ zahodno, nato proti severu do 63° 00′ severno, nato proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato proti severu do geografskega severnega tečaja.

| — | Statistično območje ICES II a

  Vode omejene s črto, ki se začne na točki obale Norveške pri 62° 00′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 4° 00′ zahodno, nato proti severu do 63° 00′ severno, nato proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato proti severu do 72° 30′ severno, nato proti vzhodu do 30° 00′ vzhodno, nato proti jugu do 72° 00′ severno, nato proti zahodu do 26° 00′ vzhodno, nato proti jugu do obale Norveške, nato v zahodni in jugozahodni smeri ob obali Norveške do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES II a 1

  Tisti del območja II a znotraj črte, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 S | 00.20 Z |
| 73.50 S | 07.21 V |
| 73.45 S | 07.28 V |
| 73.14 S | 07.83 V |
| 72.76 S | 08.65 V |
| 72.49 S | 09.33 V |
| 72.31 S | 09.83 V |
| 72.18 S | 10.29 V |
| 71.98 S | 09.94 V |
| 71.91 S | 09.70 V |
| 71.64 S | 08.75 V |
| 71.36 S | 07.93 V |
| 71.13 S | 07.42 V |
| 70.79 S | 06.73 V |
| 70.17 S | 05.64 V |
| 69.79 S | 05.01 V |
| 69.56 S | 04.74 V |
| 69.32 S | 04.32 V |
| 69.10 S | 04.00 V |
| 68.86 S | 03.73 V |
| 68.69 S | 03.57 V |
| 68.46 S | 03.40 V |
| 68.23 S | 03.27 V |
| 67.98 S | 03.19 V |
| 67.77 S | 03.16 V |
| 67.57 S | 03.15 V |
| 67.37 S | 03.18 V |
| 67.18 S | 03.24 V |
| 67.01 S | 03.31 V |
| 66.84 S | 03.42 V |
| 66.43 S | 03.27 V |
| 66.39 S | 03.18 V |
| 66.23 S | 02.79 V |
| 65.95 S | 02.24 V |
| 65.64 S | 01.79 V |
| 65.38 S | 01.44 V |
| 65.32 S | 01.26 V |
| 65.08 S | 00.72 V |
| 64.72 S | 00.04 V |
| 64.43 S | 00.49 Z |
| 64.84 S | 01.31 Z |
| 64.92 S | 01.56 Z |
| 65.13 S | 02.17 Z |
| 65.22 S | 02.54 Z |
| 65.39 S | 03.19 Z |
| 65.47 S | 03.73 Z |
| 65.55 S | 04.19 Z |
| 65.59 S | 04.56 Z |
| 65.69 S | 05.58 Z |
| 65.96 S | 05.60 Z |
| 66.22 S | 05.67 Z |
| 66.47 S | 05.78 Z |
| 67.09 S | 06.25 Z |
| 67.61 S | 06.62 Z |
| 67.77 S | 05.33 Z |
| 67.96 S | 04.19 Z |
| 68.10 S | 03.42 Z |
| 68.33 S | 02.39 Z |
| 68.55 S | 01.56 Z |
| 68.86 S | 00.61 Z |
| 69.14 S | 00.08 V |
| 69.44 S | 00.68 V |
| 69.76 S | 01.18 V |
| 69.97 S | 01.46 V |
| 70.21 S | 01.72 V |
| 70.43 S | 01.94 V |
| 70.63 S | 02.09 V |
| 70.89 S | 02.25 V |
| 71.14 S | 02.35 V |
| 71.35 S | 02.39 V |
| 71.61 S | 02.38 V |
| 71.83 S | 02.31 V |
| 72.01 S | 02.22 V |
| 72.24 S | 02.06 V |
| 72.43 S | 01.89 V |
| 72.60 S | 01.68 V |
| 72.75 S | 01.48 V |
| 72.99 S | 01.08 V |
| 73.31 S | 00.34 V |
| 73.50 S | 00.20 Z |

—

Statistično območje ICES II a

Vode omejene s črto, ki se začne na točki obale Norveške pri 62° 00′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 4° 00′ zahodno, nato proti severu do 63° 00′ severno, nato proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato proti severu do 72° 30′ severno, nato proti vzhodu do 30° 00′ vzhodno, nato proti jugu do 72° 00′ severno, nato proti zahodu do 26° 00′ vzhodno, nato proti jugu do obale Norveške, nato v zahodni in jugozahodni smeri ob obali Norveške do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES II a 1

Tisti del območja II a znotraj črte, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

73.50 S

00.20 Z

73.50 S

07.21 V

73.45 S

07.28 V

73.14 S

07.83 V

72.76 S

08.65 V

72.49 S

09.33 V

72.31 S

09.83 V

72.18 S

10.29 V

71.98 S

09.94 V

71.91 S

09.70 V

71.64 S

08.75 V

71.36 S

07.93 V

71.13 S

07.42 V

70.79 S

06.73 V

70.17 S

05.64 V

69.79 S

05.01 V

69.56 S

04.74 V

69.32 S

04.32 V

69.10 S

04.00 V

68.86 S

03.73 V

68.69 S

03.57 V

68.46 S

03.40 V

68.23 S

03.27 V

67.98 S

03.19 V

67.77 S

03.16 V

67.57 S

03.15 V

67.37 S

03.18 V

67.18 S

03.24 V

67.01 S

03.31 V

66.84 S

03.42 V

66.43 S

03.27 V

66.39 S

03.18 V

66.23 S

02.79 V

65.95 S

02.24 V

65.64 S

01.79 V

65.38 S

01.44 V

65.32 S

01.26 V

65.08 S

00.72 V

64.72 S

00.04 V

64.43 S

00.49 Z

64.84 S

01.31 Z

64.92 S

01.56 Z

65.13 S

02.17 Z

65.22 S

02.54 Z

65.39 S

03.19 Z

65.47 S

03.73 Z

65.55 S

04.19 Z

65.59 S

04.56 Z

65.69 S

05.58 Z

65.96 S

05.60 Z

66.22 S

05.67 Z

66.47 S

05.78 Z

67.09 S

06.25 Z

67.61 S

06.62 Z

67.77 S

05.33 Z

67.96 S

04.19 Z

68.10 S

03.42 Z

68.33 S

02.39 Z

68.55 S

01.56 Z

68.86 S

00.61 Z

69.14 S

00.08 V

69.44 S

00.68 V

69.76 S

01.18 V

69.97 S

01.46 V

70.21 S

01.72 V

70.43 S

01.94 V

70.63 S

02.09 V

70.89 S

02.25 V

71.14 S

02.35 V

71.35 S

02.39 V

71.61 S

02.38 V

71.83 S

02.31 V

72.01 S

02.22 V

72.24 S

02.06 V

72.43 S

01.89 V

72.60 S

01.68 V

72.75 S

01.48 V

72.99 S

01.08 V

73.31 S

00.34 V

73.50 S

00.20 Z

| — | Statistično podobmočje ICES II a 2

  Tisti del območja II a, ki ni zajet v podobmočju II a 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES II a 2

Tisti del območja II a, ki ni zajet v podobmočju II a 1.

| — | Statistično območje ICES II b

  Vode, ki so omejene s črto od geografskega severnega tečaja, vzdolž poldnevnika pri 30° 00′ vzhodno do 73° 30′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato proti severu do geografskega severnega tečaja.






  — | Statistično podobmočje ICES II b 1

  Tisti del območja II b, ki je omejen s sledečimi koordinatami:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 S | 07.21 V |
| 73.50 S | 00.20 Z |
| 73.60 S | 00.48 Z |
| 73.94 S | 01.88 Z |
| 74.09 S | 02.70 Z |
| 74.21 S | 05.00 Z |
| 74.50 S | 04.38 Z |
| 75.00 S | 04.29 Z |
| 75.30 S | 04.19 Z |
| 76.05 S | 04.30 Z |
| 76.18 S | 04.09 Z |
| 76.57 S | 02.52 Z |
| 76.67 S | 02.10 Z |
| 76.56 S | 01.60 Z |
| 76.00 S | 00.80 V |
| 75.87 S | 01.12 V |
| 75.64 S | 01.71 V |
| 75.21 S | 03.06 V |
| 74.96 S | 04.07 V |
| 74.86 S | 04.55 V |
| 74.69 S | 05.19 V |
| 74.34 S | 06.39 V |
| 74.13 S | 06.51 V |
| 73.89 S | 06.74 V |
| 73.60 S | 07.06 V |
| 73.50 S | 07.21 V |

—

Statistično območje ICES II b

Vode, ki so omejene s črto od geografskega severnega tečaja, vzdolž poldnevnika pri 30° 00′ vzhodno do 73° 30′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato proti severu do geografskega severnega tečaja.

—

Statistično podobmočje ICES II b 1

Tisti del območja II b, ki je omejen s sledečimi koordinatami:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

73.50 S

07.21 V

73.50 S

00.20 Z

73.60 S

00.48 Z

73.94 S

01.88 Z

74.09 S

02.70 Z

74.21 S

05.00 Z

74.50 S

04.38 Z

75.00 S

04.29 Z

75.30 S

04.19 Z

76.05 S

04.30 Z

76.18 S

04.09 Z

76.57 S

02.52 Z

76.67 S

02.10 Z

76.56 S

01.60 Z

76.00 S

00.80 V

75.87 S

01.12 V

75.64 S

01.71 V

75.21 S

03.06 V

74.96 S

04.07 V

74.86 S

04.55 V

74.69 S

05.19 V

74.34 S

06.39 V

74.13 S

06.51 V

73.89 S

06.74 V

73.60 S

07.06 V

73.50 S

07.21 V

| — | Statistično podobmočje ICES II b 2

  Tisti del območja II b, ki ni zajet v podobmočju II b 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES II b 2

Tisti del območja II b, ki ni zajet v podobmočju II b 1.

Statistično podobmočje ICES III

Vode omejene s črto, ki se začne na točki obale Norveške pri 7° 00′ vzhodno, odtod naravnost proti jugu do 57° 30′ severno, nato proti vzhodu do 8° 00′ vzhodno, nato proti jugu do 57° 00′ severno, nato proti vzhodu do obale Danske, nato ob severozahodnih in vzhodnih obalah Jyllanda do Halsa, nato čez vzhodni vhod Limfjorda do Egensekloster Point, nato v jugu smeri ob obali Jyllanda do vzhodnega mejnika meje med Dansko in Nemčijo, nato ob obalah Nemčije, Poljske, Rusije, Litve, Latvije, Estonije, Rusije, Finske, Švedske in Norveške do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES III a

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki obale Norveške pri 7° 00′ vzhodno, odtod naravnost proti jugu do 57° 30′ severno, nato proti vzhodu do 8° 00′ vzhodno, nato proti jugu do 57° 00′ severno, nato proti vzhodu do obale Danske, nato ob severozahodnih in vzhodnih obalah Jyllanda do Halsa, nato čez vzhodni vhod Limfjorda do Egensekloster Point, nato v južni smeri ob obali Jyllanda do Hasenore Head, nato čez Great Belt do Gniben Point, nato ob severni obali Syallanda do Gilbjerg Head, nato preko severnega dostopa OEresunda do Kullena na obali Švedske, nato v vzhodni in severni smeri ob zahodni obali Švedske in južni obali Norveške do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES III a

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki obale Norveške pri 7° 00′ vzhodno, odtod naravnost proti jugu do 57° 30′ severno, nato proti vzhodu do 8° 00′ vzhodno, nato proti jugu do 57° 00′ severno, nato proti vzhodu do obale Danske, nato ob severozahodnih in vzhodnih obalah Jyllanda do Halsa, nato čez vzhodni vhod Limfjorda do Egensekloster Point, nato v južni smeri ob obali Jyllanda do Hasenore Head, nato čez Great Belt do Gniben Point, nato ob severni obali Syallanda do Gilbjerg Head, nato preko severnega dostopa OEresunda do Kullena na obali Švedske, nato v vzhodni in severni smeri ob zahodni obali Švedske in južni obali Norveške do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES III b in c

  Vode, omejene s črto od Hasenoere Head na vzhodni obali Jyllanda doi Gniben Point na zahodni obali Syallanda do Gilbjerg Head, nato preko severnega dostopa OEresunda do Kullena na obali Švedske, nato v južni smeri ob obali Švedske do Falsterbo Light, nato čez južni vhod OEresunda do Stevns Light, nato ob jugovzhodni obali Syallanda, nato čez vzhodni vhod Storstroem Sound, nato ob vzhodni obali otoka Falster do Gedser, nato do Darsser Ort na obali Nemčije, nato v jugozahodni smeri ob obali Nemčije in vzhodni obali Jyllanda do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES 22 (BAL 22)

  Vode, omejene s črto od Hasenoere Head (56° 09’ severno, 10° 44’ vzhodno) na vzhodni obali Jyllanda do Gniben Point (56° 01′ severno, 11° 18′ vzhodno) na zahodni obali Syallanda, nato ob zahodnih in južnih obalah Syallanda do točke na 12° 00′ vzhodno, odtod naravnost proti jugu do otoka Falster, nato ob vzhodni obali otoka Falster do Gedser Odd (54° 34′ severno, 11° 58′ vzhodno), nato proti vzhodu do 12° 00′ vzhodno, nato proti jugu do obale Nemčije, nato v jugozahodni smeri ob obali Nemčije in vzhodnem delu Jyllanda do začetne točke. |
| --- | --- | --- |

—

Statistično območje ICES III b in c

Vode, omejene s črto od Hasenoere Head na vzhodni obali Jyllanda doi Gniben Point na zahodni obali Syallanda do Gilbjerg Head, nato preko severnega dostopa OEresunda do Kullena na obali Švedske, nato v južni smeri ob obali Švedske do Falsterbo Light, nato čez južni vhod OEresunda do Stevns Light, nato ob jugovzhodni obali Syallanda, nato čez vzhodni vhod Storstroem Sound, nato ob vzhodni obali otoka Falster do Gedser, nato do Darsser Ort na obali Nemčije, nato v jugozahodni smeri ob obali Nemčije in vzhodni obali Jyllanda do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES 22 (BAL 22)

Vode, omejene s črto od Hasenoere Head (56° 09’ severno, 10° 44’ vzhodno) na vzhodni obali Jyllanda do Gniben Point (56° 01′ severno, 11° 18′ vzhodno) na zahodni obali Syallanda, nato ob zahodnih in južnih obalah Syallanda do točke na 12° 00′ vzhodno, odtod naravnost proti jugu do otoka Falster, nato ob vzhodni obali otoka Falster do Gedser Odd (54° 34′ severno, 11° 58′ vzhodno), nato proti vzhodu do 12° 00′ vzhodno, nato proti jugu do obale Nemčije, nato v jugozahodni smeri ob obali Nemčije in vzhodnem delu Jyllanda do začetne točke.

| — | Statistično podobmočje ICES 23 (BAL 23)

  Vode, omejene s črto od Gilbjerg Head (56° 08’ severno, 12° 18’ vzhodno) na severni obali Syallanda do Kullena (56° 18’ severno, 12° 28’ vzhodno) na obali Švedske, nato v južni smeri ob obali Švedske do Falsterbo Light (55° 23′ severno, 12° 50′ vzhodno), nato skozi južni vhod do Sounda in do Stevns Light (55° 19′ severno, 12° 29′ vzhodno) na obali Syallanda, nato v severni smeri ob vzhodni obali Syallanda do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 23 (BAL 23)

Vode, omejene s črto od Gilbjerg Head (56° 08’ severno, 12° 18’ vzhodno) na severni obali Syallanda do Kullena (56° 18’ severno, 12° 28’ vzhodno) na obali Švedske, nato v južni smeri ob obali Švedske do Falsterbo Light (55° 23′ severno, 12° 50′ vzhodno), nato skozi južni vhod do Sounda in do Stevns Light (55° 19′ severno, 12° 29′ vzhodno) na obali Syallanda, nato v severni smeri ob vzhodni obali Syallanda do začetne točke.

| — | Statistično podobmočje ICES 24 (BAL 24)

  Vode, omejene s črto od Stevns Light (55° 19’ severno, 12° 29’ vzhodno) na vzhodni obali Syallanda, skozi južni vhod do Sounda in do Falsterbo Light (55° 23′ severno, 12° 50′ vzhodno) na obali Švedske, nato ob južni obali Švedske do Sandhammaren Light (55° 24′ severno, 14° 12′ vzhodno), nato do Hammerodde Light (55° 18′ severno, 14° 47′ vzhodno) na severni obali Bornholma, nato ob zahodnih in južnih obalah Bornholma do točke na 15° 00′ vzhodno, odtod naravnost proti jugu do obale Poljske, nato v zahodni smeri ob obalah Poljske in Nemčije do točke na 12° 00′ vzhodno, nato proti severu do točke na 54° 34′ severno, 12° 00′ vzhodno, nato proti zahodu do Gedser Odde (54° 34′ severno, 11° 58′ vzhodno), nato ob vzhodnih in severnih obalah otoka Falster do točke na 12° 00′ vzhodno, nato proti severu do južne obale Syallanda in nato v zahodni in severni smeri ob zahodni obali Syallanda do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 24 (BAL 24)

Vode, omejene s črto od Stevns Light (55° 19’ severno, 12° 29’ vzhodno) na vzhodni obali Syallanda, skozi južni vhod do Sounda in do Falsterbo Light (55° 23′ severno, 12° 50′ vzhodno) na obali Švedske, nato ob južni obali Švedske do Sandhammaren Light (55° 24′ severno, 14° 12′ vzhodno), nato do Hammerodde Light (55° 18′ severno, 14° 47′ vzhodno) na severni obali Bornholma, nato ob zahodnih in južnih obalah Bornholma do točke na 15° 00′ vzhodno, odtod naravnost proti jugu do obale Poljske, nato v zahodni smeri ob obalah Poljske in Nemčije do točke na 12° 00′ vzhodno, nato proti severu do točke na 54° 34′ severno, 12° 00′ vzhodno, nato proti zahodu do Gedser Odde (54° 34′ severno, 11° 58′ vzhodno), nato ob vzhodnih in severnih obalah otoka Falster do točke na 12° 00′ vzhodno, nato proti severu do južne obale Syallanda in nato v zahodni in severni smeri ob zahodni obali Syallanda do začetne točke.

| — | Statistično podobmočje ICES 25 (BAL 25)

  Vode, omejene s črto, ki se začne na vzhodni obali Švedske pri 56° 30′ severno, odtod naravnost proti vzhodu do zahodne obale otoka Oeland, nato, po prečkanju južnega dela otoka Oeland, do točke na vzhodni obali na 56° 30′ severno, nato proti vzhodu do 18° 00′ vzhodno, nato proti jugu do obale Poljske, nato v smeri proti zahodu ob obali Poljske do točke na 15° 00′ vzhodno, nato proti severu do otoka Bornholm, nato ob južnih in zahodnih obalah Bornholma do Hammerodde Light (55° 18′ severno, 14° 47′ vzhodno), nato do Sandhammaren Light (55° 24′ severno, 14° 12′ vzhodno) na južni obali Švedske in nato v smeri proti severu ob vzhodni obali Švedske do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 25 (BAL 25)

Vode, omejene s črto, ki se začne na vzhodni obali Švedske pri 56° 30′ severno, odtod naravnost proti vzhodu do zahodne obale otoka Oeland, nato, po prečkanju južnega dela otoka Oeland, do točke na vzhodni obali na 56° 30′ severno, nato proti vzhodu do 18° 00′ vzhodno, nato proti jugu do obale Poljske, nato v smeri proti zahodu ob obali Poljske do točke na 15° 00′ vzhodno, nato proti severu do otoka Bornholm, nato ob južnih in zahodnih obalah Bornholma do Hammerodde Light (55° 18′ severno, 14° 47′ vzhodno), nato do Sandhammaren Light (55° 24′ severno, 14° 12′ vzhodno) na južni obali Švedske in nato v smeri proti severu ob vzhodni obali Švedske do začetne točke.

| — | Statistično podobmočje ICES 26 (BAL 26)

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 56° 30′ severno, 18° 00′ vzhodno, odtod naravnost proti vzhodu do zahodne obale Latvije, nato v smeri proti jugu ob obalah Latvije, Litve, Rusije in Poljske do točke na poljski obali pri 18° 00′ vzhodno in nato proti severu do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 26 (BAL 26)

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 56° 30′ severno, 18° 00′ vzhodno, odtod naravnost proti vzhodu do zahodne obale Latvije, nato v smeri proti jugu ob obalah Latvije, Litve, Rusije in Poljske do točke na poljski obali pri 18° 00′ vzhodno in nato proti severu do začetne točke.

| — | Statistično podobmočje ICES 27 (BAL 27)

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na vzhodni obali celine Švedske pri 59° 41′ severno, 19° 00′ vzhodno, nato proti jugu do severne obale otoka Gotland, nato v smeri proti jugu ob zahodni obali Gotlanda do točke pri 57° 00′ severno, nato proti zahodu do 18° 00′ vzhodno, nato proti jugu do 56° 30′ severno, nato proti zahodu do vzhodne obale otoka Oeland, nato, po prečkanju južnega dela otoka Oeland, do točke na zahodni obali na 56° 30′ severno, nato proti zahodu do obale Švedske in nato v smeri proti severu ob vzhodni obali Švedske do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 27 (BAL 27)

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na vzhodni obali celine Švedske pri 59° 41′ severno, 19° 00′ vzhodno, nato proti jugu do severne obale otoka Gotland, nato v smeri proti jugu ob zahodni obali Gotlanda do točke pri 57° 00′ severno, nato proti zahodu do 18° 00′ vzhodno, nato proti jugu do 56° 30′ severno, nato proti zahodu do vzhodne obale otoka Oeland, nato, po prečkanju južnega dela otoka Oeland, do točke na zahodni obali na 56° 30′ severno, nato proti zahodu do obale Švedske in nato v smeri proti severu ob vzhodni obali Švedske do začetne točke.

| — | Statistično podobmočje ICES 28 (BAL 28)

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 58° 30′ severno, 19° 00′ vzhodno, nato proti vzhodu do zahodne obale otoka Saaremaa, nato, po prečkanju severnega dela Saaremaa, do točke na njegovi vzhodni obali pri 58° 30′ severno, nato proti vzhodu do obale Estonije, nato v smeri proti jugu ob zahodnih obalah Estonije in Latvije do točke na 56° 30′ severno, nato proti zahodu do 18° 00′ vzhodno, nato proti severu do 57° 00′ severno, nato proti vzhodu do zahodne obale otoka Gotland, nato v smeri proti severu do točke na severni obali Gotlanda pri 19° 00′ vzhodno in nato proti severu do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES 28-1 (BAL 28.1) 1)
  Vode, omejene na zahodu s črto od svetilnika Ovisi (57° 34.1234′ S, 21° 42.9574′ V) na zahodni obali Latvije do Southern Rock na rtu Loode (57° 57.4760′ S, 21° 58.2789′ V) na otoku Saaremaa, nato proti jugu do najbolj južne točke polotoka Sőrve in nato v severovzhodni smeri ob vzhodni obali otoka Saaremaa, in na severu s črto od 58° 30.0′ S, 23° 13.2′ V do 58° 30′ S, 23° 41.1′ V. |
| --- | --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 28 (BAL 28)

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 58° 30′ severno, 19° 00′ vzhodno, nato proti vzhodu do zahodne obale otoka Saaremaa, nato, po prečkanju severnega dela Saaremaa, do točke na njegovi vzhodni obali pri 58° 30′ severno, nato proti vzhodu do obale Estonije, nato v smeri proti jugu ob zahodnih obalah Estonije in Latvije do točke na 56° 30′ severno, nato proti zahodu do 18° 00′ vzhodno, nato proti severu do 57° 00′ severno, nato proti vzhodu do zahodne obale otoka Gotland, nato v smeri proti severu do točke na severni obali Gotlanda pri 19° 00′ vzhodno in nato proti severu do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES 28-1 (BAL 28.1) 1)

Vode, omejene na zahodu s črto od svetilnika Ovisi (57° 34.1234′ S, 21° 42.9574′ V) na zahodni obali Latvije do Southern Rock na rtu Loode (57° 57.4760′ S, 21° 58.2789′ V) na otoku Saaremaa, nato proti jugu do najbolj južne točke polotoka Sőrve in nato v severovzhodni smeri ob vzhodni obali otoka Saaremaa, in na severu s črto od 58° 30.0′ S, 23° 13.2′ V do 58° 30′ S, 23° 41.1′ V.

| — | Statistično podobmočje ICES 28-2 (BAL 28.2)
  Tisti del podobmočja 28, ki so izven podobmočja 28-1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 28-2 (BAL 28.2)

Tisti del podobmočja 28, ki so izven podobmočja 28-1.

| — | Statistično podobmočje ICES 29 (BAL 29)

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na vzhodni obali celine Švedske pri 60° 30′ severno, nato proti vzhodu do obale celine Finske, nato proti jugu ob zahodnih in južnih obalah Finske do točke na južni obali celine pri 23° 00′ vzhodno, nato proti jugu do 59° 00′ severno, nato proti vzhodu do obale celine Estonije, nato v južni smeri ob zahodni obali Estonije do točke pri 58° 30′ severno, nato proti zahodu do vzhodne obale otoka Saaremaa, nato, po prečkanju severnega dela otoka Saaremaa, do točke na njegovi zahodni obali pri 58° 30′ severno, nato proti zahodu do 19° 00′ vzhodno, nato proti severu doi točke na vzhodni obali celine Švedske pri 59° 41′ severno in nato v smeri proti severu ob vzhodni obali Švedske do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 29 (BAL 29)

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na vzhodni obali celine Švedske pri 60° 30′ severno, nato proti vzhodu do obale celine Finske, nato proti jugu ob zahodnih in južnih obalah Finske do točke na južni obali celine pri 23° 00′ vzhodno, nato proti jugu do 59° 00′ severno, nato proti vzhodu do obale celine Estonije, nato v južni smeri ob zahodni obali Estonije do točke pri 58° 30′ severno, nato proti zahodu do vzhodne obale otoka Saaremaa, nato, po prečkanju severnega dela otoka Saaremaa, do točke na njegovi zahodni obali pri 58° 30′ severno, nato proti zahodu do 19° 00′ vzhodno, nato proti severu doi točke na vzhodni obali celine Švedske pri 59° 41′ severno in nato v smeri proti severu ob vzhodni obali Švedske do začetne točke.

| — | Statistično podobmočje ICES 30 (BAL 30)

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na vzhodni obali Švedske pri 63° 30′ severno, odtod naravnost proti vzhodu do obale celine Finske, nato v smeri proti jugu ob obali Finske do točke pri 60° 30′ severno, nato proti zahodu do obale celine Švedske in nato v smeri proti severu ob vzhodni obali Švedske do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 30 (BAL 30)

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na vzhodni obali Švedske pri 63° 30′ severno, odtod naravnost proti vzhodu do obale celine Finske, nato v smeri proti jugu ob obali Finske do točke pri 60° 30′ severno, nato proti zahodu do obale celine Švedske in nato v smeri proti severu ob vzhodni obali Švedske do začetne točke.

| — | Statistično podobmočje ICES 31 (BAL 31)

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na vzhodni obali Švedske pri 63° 30′ severno, nato, po prečkanju severno od zaliva Bothnia, do točke na zahodni obali celine Finske pri 63° 30′ severno in odtod naravnost proti zahodu do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 31 (BAL 31)

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na vzhodni obali Švedske pri 63° 30′ severno, nato, po prečkanju severno od zaliva Bothnia, do točke na zahodni obali celine Finske pri 63° 30′ severno in odtod naravnost proti zahodu do začetne točke.

| — | Statistično podobmočje ICES 32 (BAL 32)

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na južni obali Finske pri 23° 00′ vzhodno, nato, po prečkanju vzhodno od Finskega zaliva, do točke na zahodni obali Estonije pri 59° 00′ severno, nato proti zahodu do 23° 00′ vzhodno in odtod naravnost proti severu do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES 32 (BAL 32)

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na južni obali Finske pri 23° 00′ vzhodno, nato, po prečkanju vzhodno od Finskega zaliva, do točke na zahodni obali Estonije pri 59° 00′ severno, nato proti zahodu do 23° 00′ vzhodno in odtod naravnost proti severu do začetne točke.

Statistično podobmočje ICES IV

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na obali norveške pri 62° 00′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do obale Škotske, nato v vzhodni in južni smeri ob obalah Škotske in Anglije do točke pri 51° 00′ severno, odtod naravnost proti vzhodu do obale Francije, nato v severovzhodni smeri ob obalah Francije, Belgije, Nizozemske in Nemčije do zahodnega mejnika meje z Dansko, nato ob zahodni obali Jyllanda do Thyboroena, nato v južni in vzhodni smeri ob južni obali Limfjorda do Egenskloster Point, nato preko vzhodnega vhoda Limfjorda do Halsa, nato v zahodni smeri ob severni obali Limfjorda do najbolj južne točke Agger Tange, nato v smeri proti severu ob zahodni obali Jyllanda do točke pri 57° 00′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 8° 00′ vzhodno, nato proti severu do 57° 30′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 7° 00′ vzhodno, nato proti severu do obale Norveške in nato v severozahodni smeri ob obali norveške do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES IV a

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na obali Norveške pri 62° 00′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 3° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do obale Škotske, nato v vzhodni in južni smeri ob obali Škotske do točke pri 57° 30′ severno, odtod naravnost proti vzhodu do 7° 00′ vzhodno, nato naravnost proti severu do obale Norveške in nato v severozahodni smeri ob obali Norveške do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES IV a

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na obali Norveške pri 62° 00′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 3° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do obale Škotske, nato v vzhodni in južni smeri ob obali Škotske do točke pri 57° 30′ severno, odtod naravnost proti vzhodu do 7° 00′ vzhodno, nato naravnost proti severu do obale Norveške in nato v severozahodni smeri ob obali Norveške do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES IV b

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki zahodne obale Danske pri 57° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 8° 00′ vzhodno, nato naravnost proti severu do 57° 30′ severno, odtod naravnost proti zahodu do obale Škotske, nato v južni smeri ob obalah Škotske in Anglije do točke pri 53° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Nemčije, nato v severovzhodni smeri ob obali Kyllanda do Thyboroenam nato v južni in vzhodni smeri ob južni obali Limfjorda do Egenskloster Point, nato preko vzhodnega vhoda Limfjorda do Halsa, nato v zahodni smeri ob severni obali Limfjorda do najbolj južne točke Agger Tange in nato v smeri proti severu ob zahodni obali Jyllanda do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES IV b

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki zahodne obale Danske pri 57° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 8° 00′ vzhodno, nato naravnost proti severu do 57° 30′ severno, odtod naravnost proti zahodu do obale Škotske, nato v južni smeri ob obalah Škotske in Anglije do točke pri 53° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Nemčije, nato v severovzhodni smeri ob obali Kyllanda do Thyboroenam nato v južni in vzhodni smeri ob južni obali Limfjorda do Egenskloster Point, nato preko vzhodnega vhoda Limfjorda do Halsa, nato v zahodni smeri ob severni obali Limfjorda do najbolj južne točke Agger Tange in nato v smeri proti severu ob zahodni obali Jyllanda do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES IV c

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Nemčije pri 53° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do obale Anglije, nato v smeri proti jugu do točke pri 51° 00′ severno, odtod naravnost proti vzhodu do obale Francije, nato v severovzhodni smeri ob obalah Francije, Belgije, Nizozemske in Nemčije do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES IV c

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Nemčije pri 53° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do obale Anglije, nato v smeri proti jugu do točke pri 51° 00′ severno, odtod naravnost proti vzhodu do obale Francije, nato v severovzhodni smeri ob obalah Francije, Belgije, Nizozemske in Nemčije do začetne točke.

Statistično podobmočje ICES V

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 68° 00′ severno, 11° 00′ zahodno, odtod naravnost proti zahodu do 27° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 62° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 15° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 60° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 63° 00′ severno, nato proti zahodu do 11° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES V a

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 68° 00’ severno, 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 27° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 62° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 15° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 63° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 11° 00′ zahodno in odtod naravnost proti severu do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES V a 1

  Območje znotraj pravokotnika, določeno s sledečimi koordinatami:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 63.00 S | 24.00 Z |
| 62.00 S | 24.00 Z |
| 62.00 S | 27.00 Z |
| 63.00 S | 27.00 Z |
| 63.00 S | 24.00 Z |

—

Statistično območje ICES V a

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 68° 00’ severno, 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 27° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 62° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 15° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 63° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 11° 00′ zahodno in odtod naravnost proti severu do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES V a 1

Območje znotraj pravokotnika, določeno s sledečimi koordinatami:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

63.00 S

24.00 Z

62.00 S

24.00 Z

62.00 S

27.00 Z

63.00 S

27.00 Z

63.00 S

24.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES V a 2

  Tisti del območja V a, ki ni zajet v podobmočju V a 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES V a 2

Tisti del območja V a, ki ni zajet v podobmočju V a 1.

| — | Statistično območje ICES V b

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 63° 00’ severno, 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 15° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 4° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES V b 1

  Vode, omejene s črto, ki se začne pri točki na 63° 00′ severno, 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 15° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 10° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 61° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 8° 00′ zahodno, nato ob loksodromni krivulji do točke pri 61° 15′ severno, 7° 30′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 8° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 60° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 4° 00′ zahodno in odtod naravnost proti severu do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES V b 1 a
  Tisti del podobmočja V b 1, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60.49 S | 15.00 Z |
| 60.71 S | 13.99 Z |
| 60.15 S | 13.29 Z |
| 60.00 S | 13.50 Z |
| 60.00 S | 15.00 Z |
| 60.49 S | 15.00 Z |

—

Statistično območje ICES V b

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 63° 00’ severno, 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 15° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 4° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES V b 1

Vode, omejene s črto, ki se začne pri točki na 63° 00′ severno, 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 15° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 10° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 61° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 8° 00′ zahodno, nato ob loksodromni krivulji do točke pri 61° 15′ severno, 7° 30′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 8° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 60° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 4° 00′ zahodno in odtod naravnost proti severu do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES V b 1 a

Tisti del podobmočja V b 1, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

60.49 S

15.00 Z

60.71 S

13.99 Z

60.15 S

13.29 Z

60.00 S

13.50 Z

60.00 S

15.00 Z

60.49 S

15.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES V b 1 b
  Tisti del podobmočja V b 1, ki ni zajet v podobmočju V b 1 a. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES V b 1 b

Tisti del podobmočja V b 1, ki ni zajet v podobmočju V b 1 a.

| — | Statistično podobmočje ICES V b 2

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 60° 00′ severno, 10° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 61° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 8° 00′ zahodno, nato ob loksodromni krivulji do točke pri 61° 15′ severno, 7° 30′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 8° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno in odtod naravnost proti zahodu do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES V b 2

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 60° 00′ severno, 10° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 61° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 8° 00′ zahodno, nato ob loksodromni krivulji do točke pri 61° 15′ severno, 7° 30′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 8° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno in odtod naravnost proti zahodu do začetne točke.

Statistično podobmočje ICES VI

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na severni obali Škotske pri 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 60° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 54° 30′ severno, odtod naravnost proti vzhodu do obale Irske, nato v severni in vzhodni smeri ob obalah Irske in Severne Irske do točke na vzhodni obali Severne Irske pri 55° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Škotske in nato v severni smeri ob zahodni obali Škotske do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VI a

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na severni obali Škotske pri 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 60° 30′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 54° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Irske, nato v severni in vzhodni smeri ob obalah Irske in Severne Irske do točke na vzhodni obali Severne Irske pri 55° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Škotske in nato v severni smeri ob zahodni obali Škotske do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VI a

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na severni obali Škotske pri 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 60° 30′ severno, odtod naravnost proti zahodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 54° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Irske, nato v severni in vzhodni smeri ob obalah Irske in Severne Irske do točke na vzhodni obali Severne Irske pri 55° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Škotske in nato v severni smeri ob zahodni obali Škotske do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VI b

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 60° 00′ severno, 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato proti jugu do 54° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 12° 00′ zahodno in nato proti naravnost severu do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES VI b 1

  Tisti del območja VI b, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 13.50 Z |
| 60.15 S | 13.29 Z |
| 59.65 S | 13.99 Z |
| 59.01 S | 14.57 Z |
| 58.51 S | 14.79 Z |
| 57.87 S | 14.88 Z |
| 57.01 S | 14.63 Z |
| 56.57 S | 14.34 Z |
| 56.50 S | 14.44 Z |
| 56.44 S | 14.54 Z |
| 56.37 S | 14.62 Z |
| 56.31 S | 14.72 Z |
| 56.24 S | 14.80 Z |
| 56.17 S | 14.89 Z |
| 56.09 S | 14.97 Z |
| 56.02 S | 15.04 Z |
| 55.95 S | 15.11 Z |
| 55.88 S | 15.19 Z |
| 55.80 S | 15.27 Z |
| 55.73 S | 15.34 Z |
| 55.65 S | 15.41 Z |
| 55.57 S | 15.47 Z |
| 55.50 S | 15.54 Z |
| 55.42 S | 15.60 Z |
| 55.34 S | 15.65 Z |
| 55.26 S | 15.70 Z |
| 55.18 S | 15.75 Z |
| 55.09 S | 15.79 Z |
| 55.01 S | 15.83 Z |
| 54.93 S | 15.87 Z |
| 54.84 S | 15.90 Z |
| 54.76 S | 15.92 Z |
| 54.68 S | 15.95 Z |
| 54.59 S | 15.97 Z |
| 54.51 S | 15.99 Z |
| 54.50 S | 15.99 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |

—

Statistično območje ICES VI b

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 60° 00′ severno, 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato proti jugu do 54° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 12° 00′ zahodno in nato proti naravnost severu do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES VI b 1

Tisti del območja VI b, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

54.50 S

18.00 Z

60.00 S

18.00 Z

60.00 S

13.50 Z

60.15 S

13.29 Z

59.65 S

13.99 Z

59.01 S

14.57 Z

58.51 S

14.79 Z

57.87 S

14.88 Z

57.01 S

14.63 Z

56.57 S

14.34 Z

56.50 S

14.44 Z

56.44 S

14.54 Z

56.37 S

14.62 Z

56.31 S

14.72 Z

56.24 S

14.80 Z

56.17 S

14.89 Z

56.09 S

14.97 Z

56.02 S

15.04 Z

55.95 S

15.11 Z

55.88 S

15.19 Z

55.80 S

15.27 Z

55.73 S

15.34 Z

55.65 S

15.41 Z

55.57 S

15.47 Z

55.50 S

15.54 Z

55.42 S

15.60 Z

55.34 S

15.65 Z

55.26 S

15.70 Z

55.18 S

15.75 Z

55.09 S

15.79 Z

55.01 S

15.83 Z

54.93 S

15.87 Z

54.84 S

15.90 Z

54.76 S

15.92 Z

54.68 S

15.95 Z

54.59 S

15.97 Z

54.51 S

15.99 Z

54.50 S

15.99 Z

54.50 S

18.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES VI b 2

  Tisti del območja VI b, ki ni zajet v podobmočju VI b 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES VI b 2

Tisti del območja VI b, ki ni zajet v podobmočju VI b 1.

Statistično podobmočje ICES VII

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Irske pri 54° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 48° 00′ severno, nato proti naravnost vzhodu do obale Francije, nato v severni in severovzhodni smeri ob obali Frnacije do točke pri 51° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do jugovzhodne obale Anglije, nato v zahodni in severni smeri ob obalah Anglije, Walesa in Škotske do točke na zahodni obali Škotske pri 55° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do obale Severne Irske in nato v severni in zahodni smeri ob obalah Severne Irske in Irske do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VII a

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Škotske pri 55° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do obale Severne Irske, nato v južni smeri ob obalah Severne Irske in Irske do točke na jugovzhodni obali Irske pri 52° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Walesa in nato v severovzhodni in severni smeri ob obalah Walesa, Anglije in Škotske do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VII a

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Škotske pri 55° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do obale Severne Irske, nato v južni smeri ob obalah Severne Irske in Irske do točke na jugovzhodni obali Irske pri 52° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Walesa in nato v severovzhodni in severni smeri ob obalah Walesa, Anglije in Škotske do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VII b

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Irske pri 54° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 52° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Irske in nato v severni smeri ob obali Irske do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VII b

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Irske pri 54° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 52° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Irske in nato v severni smeri ob obali Irske do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VII c

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 54° 30′ severno, 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 52° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 12° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES VII c 1

  Tisti del območja VII c, ki ga omejujejo naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 S | 15.99 Z |
| 54.42 S | 15.99 Z |
| 54.34 S | 16.00 Z |
| 54.25 S | 16.01 Z |
| 54.17 S | 16.01 Z |
| 54.08 S | 16.01 Z |
| 53.99 S | 16.00 Z |
| 53.91 S | 15.99 Z |
| 53.82 S | 15.97 Z |
| 53.74 S | 15.96 Z |
| 53.66 S | 15.94 Z |
| 53.57 S | 15.91 Z |
| 53.49 S | 15.90 Z |
| 53.42 S | 15.89 Z |
| 53.34 S | 15.88 Z |
| 53.26 S | 15.86 Z |
| 53.18 S | 15.84 Z |
| 53.10 S | 15.88 Z |
| 53.02 S | 15.92 Z |
| 52.94 S | 15.95 Z |
| 52.86 S | 15.98 Z |
| 52.77 S | 16.00 Z |
| 52.69 S | 16.02 Z |
| 52.61 S | 16.04 Z |
| 52.52 S | 16.06 Z |
| 52.50 S | 16.06 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 15.99 Z |

—

Statistično območje ICES VII c

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 54° 30′ severno, 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 52° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 12° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES VII c 1

Tisti del območja VII c, ki ga omejujejo naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

54.50 S

15.99 Z

54.42 S

15.99 Z

54.34 S

16.00 Z

54.25 S

16.01 Z

54.17 S

16.01 Z

54.08 S

16.01 Z

53.99 S

16.00 Z

53.91 S

15.99 Z

53.82 S

15.97 Z

53.74 S

15.96 Z

53.66 S

15.94 Z

53.57 S

15.91 Z

53.49 S

15.90 Z

53.42 S

15.89 Z

53.34 S

15.88 Z

53.26 S

15.86 Z

53.18 S

15.84 Z

53.10 S

15.88 Z

53.02 S

15.92 Z

52.94 S

15.95 Z

52.86 S

15.98 Z

52.77 S

16.00 Z

52.69 S

16.02 Z

52.61 S

16.04 Z

52.52 S

16.06 Z

52.50 S

16.06 Z

52.50 S

18.00 Z

54.50 S

18.00 Z

54.50 S

15.99 Z

| — | Statistično podobmočje ICES VII c 2

  Tisti del območja VII c, ki ni zajet v podobmočju VII c 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES VII c 2

Tisti del območja VII c, ki ni zajet v podobmočju VII c 1.

| — | Statistično območje ICES VII d

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Francije pri 51° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do obale Anglije, nato v zahodni smeri ob južni obali Anglije do 2° 00′ zahodno, nato južno do obale Francije pri Cap de la Hague in nato v severovzhodni smeri ob obali Francije do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VII d

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Francije pri 51° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do obale Anglije, nato v zahodni smeri ob južni obali Anglije do 2° 00′ zahodno, nato južno do obale Francije pri Cap de la Hague in nato v severovzhodni smeri ob obali Francije do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VII e

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na južni obali Anglije pri 2° 00′ zahodno, nato v južni in zahodni smeri ob obali Anglije do točke na jugozahodni obali pri 50° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 7° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 49° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, odtod naravnost proti jugu do 48° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Francije, nato v severni in severovzhodni smeri ob obali Francije do Cap de la Hague in nato naravnost proti severu do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VII e

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na južni obali Anglije pri 2° 00′ zahodno, nato v južni in zahodni smeri ob obali Anglije do točke na jugozahodni obali pri 50° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 7° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 49° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, odtod naravnost proti jugu do 48° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Francije, nato v severni in severovzhodni smeri ob obali Francije do Cap de la Hague in nato naravnost proti severu do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VII f

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na južni obali Walesa pri 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 51° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 6° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 50° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 7° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 50° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Anglije in nato ob jugozahodni obali Anglije in južni obali Walesa do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VII f

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na južni obali Walesa pri 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 51° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 6° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 50° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 7° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 50° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Anglije in nato ob jugozahodni obali Anglije in južni obali Walesa do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VII g

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Walesa pri 52° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do jugovzhodne obale Irske, nato v jugozahodni smeri ob obali Irske do točke pri 9° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 50° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 7° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 50° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 6° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 51° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do južne obale Walesa in nato v severozahodni smeri ob obali Walesa do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VII g

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Walesa pri 52° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do jugovzhodne obale Irske, nato v jugozahodni smeri ob obali Irske do točke pri 9° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 50° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 7° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 50° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 6° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 51° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do južne obale Walesa in nato v severozahodni smeri ob obali Walesa do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VII h

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 50° 00’ severno, 7° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 9° 00′ zahodno; nato naravnost proti jugu do 48° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 49° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 7° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VII h

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 50° 00’ severno, 7° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 9° 00′ zahodno; nato naravnost proti jugu do 48° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 49° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 7° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VII j

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Irske pri 52° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 48° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 9° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do južne obale Irske in nato v severni smeri ob obali Irske do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES VII j 1

  Tisti del območja VII j, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.43 S | 12.00 Z |
| 48.42 S | 11.99 Z |
| 48.39 S | 11.87 Z |
| 48.36 S | 11.75 Z |
| 48.33 S | 11.64 Z |
| 48.30 S | 11.52 Z |
| 48.27 S | 11.39 Z |
| 48.25 S | 11.27 Z |
| 48.23 S | 11.14 Z |
| 48.21 S | 11.02 Z |
| 48.19 S | 10.89 Z |
| 48.17 S | 10.77 Z |
| 48.03 S | 10.68 Z |
| 48.00 S | 10.64 Z |
| 48.00 S | 12.00 Z |
| 48.43 S | 12.00 Z |

—

Statistično območje ICES VII j

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Irske pri 52° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 48° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 9° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do južne obale Irske in nato v severni smeri ob obali Irske do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES VII j 1

Tisti del območja VII j, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

48.43 S

12.00 Z

48.42 S

11.99 Z

48.39 S

11.87 Z

48.36 S

11.75 Z

48.33 S

11.64 Z

48.30 S

11.52 Z

48.27 S

11.39 Z

48.25 S

11.27 Z

48.23 S

11.14 Z

48.21 S

11.02 Z

48.19 S

10.89 Z

48.17 S

10.77 Z

48.03 S

10.68 Z

48.00 S

10.64 Z

48.00 S

12.00 Z

48.43 S

12.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES VII j 2

  Tisti del območja VII j, ki ni zajet v podobmočju VII j 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES VII j 2

Tisti del območja VII j, ki ni zajet v podobmočju VII j 1.

| — | Statistično območje ICES VII k

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 52° 30′ severno, 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 48° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 12° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES VII k 1

  Tisti del območja VII k, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 16.06 Z |
| 52.44 S | 16.07 Z |
| 52.36 S | 16.08 Z |
| 52.27 S | 16.09 Z |
| 52.19 S | 16.09 Z |
| 52.11 S | 16.09 Z |
| 52.02 S | 16.08 Z |
| 51.94 S | 16.07 Z |
| 51.85 S | 16.07 Z |
| 51.77 S | 16.05 Z |
| 51.68 S | 16.04 Z |
| 51.60 S | 16.02 Z |
| 51.52 S | 15.99 Z |
| 51.43 S | 15.96 Z |
| 51.34 S | 15.93 Z |
| 51.27 S | 15.90 Z |
| 51.18 S | 15.86 Z |
| 51.10 S | 15.82 Z |
| 51.02 S | 15.77 Z |
| 50.94 S | 15.73 Z |
| 50.86 S | 15.68 Z |
| 50.78 S | 15.63 Z |
| 50.70 S | 15.57 Z |
| 50.62 S | 15.52 Z |
| 50.54 S | 15.47 Z |
| 50.47 S | 15.42 Z |
| 50.39 S | 15.36 Z |
| 50.32 S | 15.30 Z |
| 50.24 S | 15.24 Z |
| 50.17 S | 15.17 Z |
| 50.10 S | 15.11 Z |
| 50.03 S | 15.04 Z |
| 49.96 S | 14.97 Z |
| 49.89 S | 14.89 Z |
| 49.82 S | 14.82 Z |
| 49.75 S | 14.74 Z |
| 49.69 S | 14.65 Z |
| 49.62 S | 14.57 Z |
| 49.56 S | 14.48 Z |
| 49.50 S | 14.39 Z |
| 49.44 S | 14.30 Z |
| 49.38 S | 14.22 Z |
| 49.32 S | 14.13 Z |
| 49.27 S | 14.04 Z |
| 49.21 S | 13.95 Z |
| 49.15 S | 13.86 Z |
| 49.10 S | 13.77 Z |
| 49.05 S | 13.67 Z |
| 49.00 S | 13.57 Z |
| 48.95 S | 13.47 Z |
| 48.90 S | 13.37 Z |
| 48.86 S | 13.27 Z |
| 48.81 S | 13.17 Z |
| 48.77 S | 13.07 Z |
| 48.73 S | 12.96 Z |
| 48.69 S | 12.85 Z |
| 48.65 S | 12.74 Z |
| 48.62 S | 12.64 Z |
| 48.58 S | 12.54 Z |
| 48.55 S | 12.43 Z |
| 48.52 S | 12.32 Z |
| 48.49 S | 12.22 Z |
| 48.46 S | 12.11 Z |
| 48.43 S | 12.00 Z |
| 48.00 S | 18.00 Z |

—

Statistično območje ICES VII k

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 52° 30′ severno, 12° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 48° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 12° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES VII k 1

Tisti del območja VII k, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

48.00 S

18.00 Z

52.50 S

18.00 Z

52.50 S

16.06 Z

52.44 S

16.07 Z

52.36 S

16.08 Z

52.27 S

16.09 Z

52.19 S

16.09 Z

52.11 S

16.09 Z

52.02 S

16.08 Z

51.94 S

16.07 Z

51.85 S

16.07 Z

51.77 S

16.05 Z

51.68 S

16.04 Z

51.60 S

16.02 Z

51.52 S

15.99 Z

51.43 S

15.96 Z

51.34 S

15.93 Z

51.27 S

15.90 Z

51.18 S

15.86 Z

51.10 S

15.82 Z

51.02 S

15.77 Z

50.94 S

15.73 Z

50.86 S

15.68 Z

50.78 S

15.63 Z

50.70 S

15.57 Z

50.62 S

15.52 Z

50.54 S

15.47 Z

50.47 S

15.42 Z

50.39 S

15.36 Z

50.32 S

15.30 Z

50.24 S

15.24 Z

50.17 S

15.17 Z

50.10 S

15.11 Z

50.03 S

15.04 Z

49.96 S

14.97 Z

49.89 S

14.89 Z

49.82 S

14.82 Z

49.75 S

14.74 Z

49.69 S

14.65 Z

49.62 S

14.57 Z

49.56 S

14.48 Z

49.50 S

14.39 Z

49.44 S

14.30 Z

49.38 S

14.22 Z

49.32 S

14.13 Z

49.27 S

14.04 Z

49.21 S

13.95 Z

49.15 S

13.86 Z

49.10 S

13.77 Z

49.05 S

13.67 Z

49.00 S

13.57 Z

48.95 S

13.47 Z

48.90 S

13.37 Z

48.86 S

13.27 Z

48.81 S

13.17 Z

48.77 S

13.07 Z

48.73 S

12.96 Z

48.69 S

12.85 Z

48.65 S

12.74 Z

48.62 S

12.64 Z

48.58 S

12.54 Z

48.55 S

12.43 Z

48.52 S

12.32 Z

48.49 S

12.22 Z

48.46 S

12.11 Z

48.43 S

12.00 Z

48.00 S

18.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES VII k 2

  Tisti del območja VII k, ki ni zajet v podobmočju VII k 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES VII k 2

Tisti del območja VII k, ki ni zajet v podobmočju VII k 1.

Statistično podobmočje ICES VIII

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Francije pri 48° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 43° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do zahodne obale Španije in nato v severni smeri ob obalah Španije in Francije do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VIII a

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Francije pri 48° 00 severno, nato naravnost proti zahodu do 8° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 47° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 6° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 47° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 46° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Francije in nato v severozahodni smeri ob obali Francije do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VIII a

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Francije pri 48° 00 severno, nato naravnost proti zahodu do 8° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 47° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 6° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 47° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 46° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do obale Francije in nato v severozahodni smeri ob obali Francije do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VIII b

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Francije pri 46° 00 severno, nato naravnost proti zahodu do 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 45° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 3° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 44° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 2° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do severne obale Španije in nato ob severni obali Španije in zahodni obali Francije do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VIII b

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na zahodni obali Francije pri 46° 00 severno, nato naravnost proti zahodu do 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 45° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 3° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 44° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 2° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do severne obale Španije in nato ob severni obali Španije in zahodni obali Francije do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VIII c

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na severni obali Španije pri 2° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 44° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 43° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do zahodne obale Španije in nato v severni in vzhodni smeri ob obali Španije do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES VIII c

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na severni obali Španije pri 2° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 44° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 43° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do zahodne obale Španije in nato v severni in vzhodni smeri ob obali Španije do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES VIII d

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 48° 00′ severno, 8° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 44° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 3° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 45° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 46° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 47° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 6° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 47° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 8° 00′ zahodno in nato proti severu do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES VIII d 1

  Tisti del območja VIII d, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 S | 11.00 Z |
| 48.00 S | 10.64 Z |
| 47.77 S | 10.37 Z |
| 47.45 S | 09.89 Z |
| 46.88 S | 09.62 Z |
| 46.34 S | 10.95 Z |
| 46.32 S | 11.00 Z |
| 48.00 S | 11.00 Z |

—

Statistično območje ICES VIII d

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 48° 00′ severno, 8° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 44° 30′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 3° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 45° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 4° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 46° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 5° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 47° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 6° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 47° 30′ severno, nato naravnost proti zahodu do 8° 00′ zahodno in nato proti severu do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES VIII d 1

Tisti del območja VIII d, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

48.00 S

11.00 Z

48.00 S

10.64 Z

47.77 S

10.37 Z

47.45 S

09.89 Z

46.88 S

09.62 Z

46.34 S

10.95 Z

46.32 S

11.00 Z

48.00 S

11.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES VIII d 2

  Tisti del območja VIII d, ki ni zajet v podobmočju VIII d 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES VIII d 2

Tisti del območja VIII d, ki ni zajet v podobmočju VIII d 1.

| — | Statistično območje ICES VIII e

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 48° 00′ severno, 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 43° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 11° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES VIII e 1

  Tisti del območja VIII e, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 S | 18.00 Z |
| 48.00 S | 18.00 Z |
| 48.00 S | 11.00 Z |
| 46.32 S | 11.00 Z |
| 44.72 S | 13.31 Z |
| 44.07 S | 13.49 Z |
| 43.00 S | 13.80 Z |

—

Statistično območje ICES VIII e

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 48° 00′ severno, 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 43° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 11° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES VIII e 1

Tisti del območja VIII e, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

43.00 S

18.00 Z

48.00 S

18.00 Z

48.00 S

11.00 Z

46.32 S

11.00 Z

44.72 S

13.31 Z

44.07 S

13.49 Z

43.00 S

13.80 Z

| — | Statistično podobmočje ICES VIII e 2

  Tisti del območja VIII e, ki je izven podobmočja VIII e 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES VIII e 2

Tisti del območja VIII e, ki je izven podobmočja VIII e 1.

Statistično podobmočje ICES IX

Vode, omejene s črto, ki se začne na severozahodni obali Španije pri 43° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 36° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do točke na južni obali Španije (Punta Marroqui isthmus) pri 5° 36′ zahodno, nato v severozahodni smeri ob jugozahodni obali Španije, obali Portugalske in ob severozahodni obali Španije do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES IX a

  Vode, omejene s črto, ki se začne na severozahodni obali Španije pri 43° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 36° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do točke na južni obali Španije (Punta Marroqui isthmus) pri 5° 36′ zahodno, nato v severozahodni smeri ob jugozahodni obali Španije, obali Portugalske in ob severozahodni obali Španije do začetne točke. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES IX a

Vode, omejene s črto, ki se začne na severozahodni obali Španije pri 43° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 36° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do točke na južni obali Španije (Punta Marroqui isthmus) pri 5° 36′ zahodno, nato v severozahodni smeri ob jugozahodni obali Španije, obali Portugalske in ob severozahodni obali Španije do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES IX b

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 43° 00′ severno, 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 36° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 11° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES IX b 1

  Tisti del območja IX b, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 S | 18.00 Z |
| 43.00 S | 13.80 Z |
| 42.88 S | 13.84 Z |
| 42.04 S | 13.64 Z |
| 41.38 S | 13.27 Z |
| 41.13 S | 13.27 Z |
| 40.06 S | 13.49 Z |
| 38.75 S | 13.78 Z |
| 38.17 S | 13.69 Z |
| 36.03 S | 12.73 Z |
| 36.04 S | 15.30 Z |
| 36.02 S | 17.90 Z |
| 36.00 S | 18.00 Z |
| 43.00 S | 18.00 Z |

—

Statistično območje ICES IX b

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 43° 00′ severno, 11° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 36° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 11° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES IX b 1

Tisti del območja IX b, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

43.00 S

18.00 Z

43.00 S

13.80 Z

42.88 S

13.84 Z

42.04 S

13.64 Z

41.38 S

13.27 Z

41.13 S

13.27 Z

40.06 S

13.49 Z

38.75 S

13.78 Z

38.17 S

13.69 Z

36.03 S

12.73 Z

36.04 S

15.30 Z

36.02 S

17.90 Z

36.00 S

18.00 Z

43.00 S

18.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES IX b 2

  Tisti del območja IX b, ki ni zajet v podobmočju IX b 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES IX b 2

Tisti del območja IX b, ki ni zajet v podobmočju IX b 1.

Statistično podobmočje ICES X

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 48° 00′ severno, 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 42° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 36° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 18° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES X a

  Tisti del podobmočja X, ki je južno od 43° S.






  — | Statistično podobmočje ICES X a 1

  Tisti del območja X a, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 36.00 S | 18.00 Z |
| 36.00 S | 22.25 Z |
| 37.58 S | 20.62 Z |
| 39.16 S | 21.32 Z |
| 40.97 S | 23.91 Z |
| 41.35 S | 24.65 Z |
| 41.91 S | 25.79 Z |
| 42.34 S | 28.45 Z |
| 42.05 S | 29.95 Z |
| 41.02 S | 35.11 Z |
| 40.04 S | 35.26 Z |
| 38.74 S | 35.48 Z |
| 36.03 S | 31.76 Z |
| 36.00 S | 32.03 Z |
| 36.00 S | 42.00 Z |
| 43.00 S | 42.00 Z |
| 43.00 S | 18.00 Z |
| 36.00 S | 18.00 Z |

—

Statistično območje ICES X a

Tisti del podobmočja X, ki je južno od 43° S.

—

Statistično podobmočje ICES X a 1

Tisti del območja X a, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

36.00 S

18.00 Z

36.00 S

22.25 Z

37.58 S

20.62 Z

39.16 S

21.32 Z

40.97 S

23.91 Z

41.35 S

24.65 Z

41.91 S

25.79 Z

42.34 S

28.45 Z

42.05 S

29.95 Z

41.02 S

35.11 Z

40.04 S

35.26 Z

38.74 S

35.48 Z

36.03 S

31.76 Z

36.00 S

32.03 Z

36.00 S

42.00 Z

43.00 S

42.00 Z

43.00 S

18.00 Z

36.00 S

18.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES X a 2

  Tisti del območja X a, ki ni zajet v podobmočju X a 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES X a 2

Tisti del območja X a, ki ni zajet v podobmočju X a 1.

| — | Statistično območje ICES X b

  Del podobmočja X, ki je severno od 43° S. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES X b

Del podobmočja X, ki je severno od 43° S.

Statistično podobmočje ICES XII

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki pri 62° 00′ severno, 15° 00′ zahodno, nato naravnost proti zahodu do 27° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 59° 00′ severno, nato naravnost proti zahodu do 42° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 48° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 18° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 60° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 15° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do začetne točke.

| — | Statistično območje ICES XII a

  Tisti del podobmočja XII, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- |
| 62.00 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 42.00 Z |
| 52.50 S | 42.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 15.00 Z |

—

Statistično območje ICES XII a

Tisti del podobmočja XII, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

62.00 S

15.00 Z

62.00 S

27.00 Z

59.00 S

27.00 Z

59.00 S

42.00 Z

52.50 S

42.00 Z

52.50 S

18.00 Z

54.50 S

18.00 Z

54.50 S

24.00 Z

60.00 S

24.00 Z

60.00 S

18.00 Z

60.00 S

15.00 Z

62.00 S

15.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES XII a 1

  Tisti del območja XII a, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- |
| 52.50 S | 42.00 Z |
| 56.55 S | 42.00 Z |
| 56.64 S | 41.50 Z |
| 56.75 S | 41.00 Z |
| 56.88 S | 40.50 Z |
| 57.03 S | 40.00 Z |
| 57.20 S | 39.50 Z |
| 57.37 S | 39.00 Z |
| 57.62 S | 38.50 Z |
| 57.78 S | 38.25 Z |
| 57.97 S | 38.00 Z |
| 58.26 S | 37.50 Z |
| 58.50 S | 37.20 Z |
| 58.63 S | 37.00 Z |
| 59.00 S | 36.77 Z |
| 59.00 S | 27.00 Z |
| 60.85 S | 27.00 Z |
| 60.69 S | 26.46 Z |
| 60.45 S | 25.09 Z |
| 60.37 S | 23.96 Z |
| 60.22 S | 23.27 Z |
| 60.02 S | 21.76 Z |
| 60.00 S | 20.55 Z |
| 60.05 S | 18.65 Z |
| 60.08 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 24.00 Z |
| 54.50 S | 24.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 42.00 Z |

—

Statistično podobmočje ICES XII a 1

Tisti del območja XII a, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

52.50 S

42.00 Z

56.55 S

42.00 Z

56.64 S

41.50 Z

56.75 S

41.00 Z

56.88 S

40.50 Z

57.03 S

40.00 Z

57.20 S

39.50 Z

57.37 S

39.00 Z

57.62 S

38.50 Z

57.78 S

38.25 Z

57.97 S

38.00 Z

58.26 S

37.50 Z

58.50 S

37.20 Z

58.63 S

37.00 Z

59.00 S

36.77 Z

59.00 S

27.00 Z

60.85 S

27.00 Z

60.69 S

26.46 Z

60.45 S

25.09 Z

60.37 S

23.96 Z

60.22 S

23.27 Z

60.02 S

21.76 Z

60.00 S

20.55 Z

60.05 S

18.65 Z

60.08 S

18.00 Z

60.00 S

18.00 Z

60.00 S

24.00 Z

54.50 S

24.00 Z

54.50 S

18.00 Z

52.50 S

18.00 Z

52.50 S

42.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES XII a 2

  Tisti del območja XII a, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- |
| 60.00 S | 20.55 Z |
| 60.00 S | 15.00 Z |
| 60.49 S | 15.00 Z |
| 60.44 S | 15.22 Z |
| 60.11 S | 17.32 Z |
| 60.05 S | 18.65 Z |
| 60.00 S | 20.55 Z |

—

Statistično podobmočje ICES XII a 2

Tisti del območja XII a, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

60.00 S

20.55 Z

60.00 S

15.00 Z

60.49 S

15.00 Z

60.44 S

15.22 Z

60.11 S

17.32 Z

60.05 S

18.65 Z

60.00 S

20.55 Z

| — | Statistično podobmočje ICES XII a 3

  Tisti del območja XII a, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- |
| 59.00 S | 42.00 Z |
| 56.55 S | 42.00 Z |
| 56.64 S | 41.50 Z |
| 56.75 S | 41.00 Z |
| 56.88 S | 40.50 Z |
| 57.03 S | 40.00 Z |
| 57.20 S | 39.50 Z |
| 57.37 S | 39.00 Z |
| 57.62 S | 38.50 Z |
| 57.78 S | 38.25 Z |
| 57.97 S | 38.00 Z |
| 58.26 S | 37.50 Z |
| 58.63 S | 37.00 Z |
| 59.00 S | 36.77 Z |
| 59.00 S | 42.00 Z |

—

Statistično podobmočje ICES XII a 3

Tisti del območja XII a, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

59.00 S

42.00 Z

56.55 S

42.00 Z

56.64 S

41.50 Z

56.75 S

41.00 Z

56.88 S

40.50 Z

57.03 S

40.00 Z

57.20 S

39.50 Z

57.37 S

39.00 Z

57.62 S

38.50 Z

57.78 S

38.25 Z

57.97 S

38.00 Z

58.26 S

37.50 Z

58.63 S

37.00 Z

59.00 S

36.77 Z

59.00 S

42.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES XII a 4

  Tisti del območja XII a, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- |
| 62.00 S | 27.00 Z |
| 60.85 S | 27.00 Z |
| 60.69 S | 26.46 Z |
| 60.45 S | 25.09 Z |
| 60.37 S | 23.96 Z |
| 60.22 S | 23.27 Z |
| 60.02 S | 21.76 Z |
| 60.00 S | 20.55 Z |
| 60.05 S | 18.65 Z |
| 60.11 S | 17.32 Z |
| 60.44 S | 15.22 Z |
| 60.49 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 27.00 Z |

—

Statistično podobmočje ICES XII a 4

Tisti del območja XII a, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

62.00 S

27.00 Z

60.85 S

27.00 Z

60.69 S

26.46 Z

60.45 S

25.09 Z

60.37 S

23.96 Z

60.22 S

23.27 Z

60.02 S

21.76 Z

60.00 S

20.55 Z

60.05 S

18.65 Z

60.11 S

17.32 Z

60.44 S

15.22 Z

60.49 S

15.00 Z

62.00 S

15.00 Z

62.00 S

27.00 Z

| — | Statistično območje ICES XII b

  Tisti del podobmočja XII, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |

—

Statistično območje ICES XII b

Tisti del podobmočja XII, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

60.00 S

18.00 Z

54.50 S

18.00 Z

54.50 S

24.00 Z

60.00 S

24.00 Z

60.00 S

18.00 Z

| — | Statistično območje ICES XII c

  Tisti del podobmočja XII, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- |
| 52.50 S | 42.00 Z |
| 48.00 S | 42.00 Z |
| 48.00 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 42.00 Z |

—

Statistično območje ICES XII c

Tisti del podobmočja XII, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

52.50 S

42.00 Z

48.00 S

42.00 Z

48.00 S

18.00 Z

52.50 S

18.00 Z

52.50 S

42.00 Z

Statistično podobmočje ICES XIV

Vode, ki so omejene s črto od geografskega severnega tečaja ob poldnevniku 40° 00′ zahodno do severne obale Grenlandije, nato v vzhodni in južni smeri ob obali Grenlandije do točke pri 44° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 59° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 27° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do 68° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 11° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do geografskega severnega tečaja.

| — | Statistično območje ICES XIV a

  Vode, ki so omejene s črto od geografskega severnega tečaja ob poldnevniku 40° 00′ zahodno do severne obale Grenlandije, nato v vzhodni in južni smeri ob obali Grenlandije do točke na rtu Savary pri 68° 30′ severno, nato naravnost proti jugu do ob poldnevniku 27° 00′ zahodno do 68° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 11° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do geografskega severnega tečaja. |
| --- | --- |

—

Statistično območje ICES XIV a

Vode, ki so omejene s črto od geografskega severnega tečaja ob poldnevniku 40° 00′ zahodno do severne obale Grenlandije, nato v vzhodni in južni smeri ob obali Grenlandije do točke na rtu Savary pri 68° 30′ severno, nato naravnost proti jugu do ob poldnevniku 27° 00′ zahodno do 68° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 11° 00′ zahodno in nato naravnost proti severu do geografskega severnega tečaja.

| — | Statistično območje ICES XIV b

  Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na južni obali Grenlandije pri 44° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 59° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 27° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do točke pri Cape Savary pri 68° 30′ severno in nato v jugozahodni smeri ob obali Grenlandije do začetne točke.






  — | Statistično podobmočje ICES XIV b 1

  Tisti del območja XIV b, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:






  Zemljepisna širina | Zemljepisna dolžina |
| --- | --- | --- | --- |
| 59.00 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 36.77 Z |
| 59.35 S | 36.50 Z |
| 59.50 S | 36.35 Z |
| 59.75 S | 36.16 Z |
| 60.00 S | 35.96 Z |
| 60.25 S | 35.76 Z |
| 60.55 S | 35.50 Z |
| 60.75 S | 35.37 Z |
| 61.00 S | 35.15 Z |
| 61.25 S | 34.97 Z |
| 61.50 S | 34.65 Z |
| 61.60 S | 34.50 Z |
| 61.75 S | 34.31 Z |
| 61.98 S | 34.00 Z |
| 62.25 S | 33.70 Z |
| 62.45 S | 33.53 Z |
| 62.50 S | 33.27 Z |
| 62.56 S | 33.00 Z |
| 62.69 S | 32.50 Z |
| 62.75 S | 32.30 Z |
| 62.87 S | 32.00 Z |
| 63.03 S | 31.50 Z |
| 63.25 S | 31.00 Z |
| 63.31 S | 30.86 Z |
| 63.00 S | 30.61 Z |
| 62.23 S | 29.87 Z |
| 61.79 S | 29.25 Z |
| 61.44 S | 28.61 Z |
| 61.06 S | 27.69 Z |
| 60.85 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 27.00 Z |

—

Statistično območje ICES XIV b

Vode, omejene s črto, ki se začne na točki na južni obali Grenlandije pri 44° 00′ zahodno, nato naravnost proti jugu do 59° 00′ severno, nato naravnost proti vzhodu do 27° 00′ zahodno, nato naravnost proti severu do točke pri Cape Savary pri 68° 30′ severno in nato v jugozahodni smeri ob obali Grenlandije do začetne točke.

—

Statistično podobmočje ICES XIV b 1

Tisti del območja XIV b, obdan s črto, ki združuje naslednje koordinate:

Zemljepisna širina

Zemljepisna dolžina

59.00 S

27.00 Z

59.00 S

36.77 Z

59.35 S

36.50 Z

59.50 S

36.35 Z

59.75 S

36.16 Z

60.00 S

35.96 Z

60.25 S

35.76 Z

60.55 S

35.50 Z

60.75 S

35.37 Z

61.00 S

35.15 Z

61.25 S

34.97 Z

61.50 S

34.65 Z

61.60 S

34.50 Z

61.75 S

34.31 Z

61.98 S

34.00 Z

62.25 S

33.70 Z

62.45 S

33.53 Z

62.50 S

33.27 Z

62.56 S

33.00 Z

62.69 S

32.50 Z

62.75 S

32.30 Z

62.87 S

32.00 Z

63.03 S

31.50 Z

63.25 S

31.00 Z

63.31 S

30.86 Z

63.00 S

30.61 Z

62.23 S

29.87 Z

61.79 S

29.25 Z

61.44 S

28.61 Z

61.06 S

27.69 Z

60.85 S

27.00 Z

59.00 S

27.00 Z

| — | Statistično podobmočje ICES XIV b 2

  Tisti del območja XIV b, ki ni zajet v podobmočje XIV b 1. |
| --- | --- |

—

Statistično podobmočje ICES XIV b 2

Tisti del območja XIV b, ki ni zajet v podobmočje XIV b 1.

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/28

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 449/2005

z dne 18. marca 2005

o odstopanju od Uredbe (ES) št. 174/1999 glede roka veljavnosti izvoznih dovoljenj za sektor mleka in mlečnih izdelkov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

Hob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode (1) in zlasti člena 31(14) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 6 Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 z dne 26. januarja 1999, ki določa posebna podrobna pravila za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (2), določa rok veljavnosti izvoznih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Člen 6 Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 z dne 26. januarja 1999, ki določa posebna podrobna pravila za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (2), določa rok veljavnosti izvoznih dovoljenj.

| (2) | Ruska federacija je uvedla nove zahteve glede dovoljenj za mlečne predelovalne obrate iz Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (v nadaljevanju „nove države članice“), ki izvažajo v Rusijo. |
| --- | --- |

(2)

Ruska federacija je uvedla nove zahteve glede dovoljenj za mlečne predelovalne obrate iz Češke, Estonije, Cipra, Latvije, Litve, Madžarske, Malte, Poljske, Slovenije in Slovaške (v nadaljevanju „nove države članice“), ki izvažajo v Rusijo.

| (3) | Kljub nadzoru podjetij za proizvodnjo mlečnih izdelkov, ki ga v zadnjih mesecih izvajajo ruski veterinarski organi, ruski organi pristojnim organom novih držav članic še niso dostavili seznama pooblaščenih predelovalnih obratov. |
| --- | --- |

(3)

Kljub nadzoru podjetij za proizvodnjo mlečnih izdelkov, ki ga v zadnjih mesecih izvajajo ruski veterinarski organi, ruski organi pristojnim organom novih držav članic še niso dostavili seznama pooblaščenih predelovalnih obratov.

| (4) | Veliko dobaviteljev, ki pričakuje, da bodo mlečni predelovalni obrati registrirani, ker izpolnjujejo zahteve Direktive Sveta 92/46/EGS z dne 16. junija 1992 o zdravstvenih predpisih za proizvodnjo in dajanje na trg surovega mleka, toplotno obdelanega mleka in izdelkov na osnovi mleka (3) ni prenehalo stalno oddajati vlog za izvozna dovoljenja, da bi lahko normalno trgovali z Rusijo. Vendar teh dovoljenj ne bodo mogli uporabiti pred njihovim začetkom veljavnosti. |
| --- | --- |

(4)

Veliko dobaviteljev, ki pričakuje, da bodo mlečni predelovalni obrati registrirani, ker izpolnjujejo zahteve Direktive Sveta 92/46/EGS z dne 16. junija 1992 o zdravstvenih predpisih za proizvodnjo in dajanje na trg surovega mleka, toplotno obdelanega mleka in izdelkov na osnovi mleka (3) ni prenehalo stalno oddajati vlog za izvozna dovoljenja, da bi lahko normalno trgovali z Rusijo. Vendar teh dovoljenj ne bodo mogli uporabiti pred njihovim začetkom veljavnosti.

| (5) | Novi ruski pogoji za dovoljenja zahtevajo, da morajo izvozniki iz Skupnosti od 1. januarja 2005 dalje imeti vsaj predizvozna potrdila, ki dokazujejo veterinarsko in sanitarno skladnost v končnem proizvodu vsebovanih živali in živalskih proizvodov s poreklom v državi članici, ki ni izvozna država članica. |
| --- | --- |

(5)

Novi ruski pogoji za dovoljenja zahtevajo, da morajo izvozniki iz Skupnosti od 1. januarja 2005 dalje imeti vsaj predizvozna potrdila, ki dokazujejo veterinarsko in sanitarno skladnost v končnem proizvodu vsebovanih živali in živalskih proizvodov s poreklom v državi članici, ki ni izvozna država članica.

| (6) | Ker je za vzpostavitev novega upravnega sistema in ustreznih postopkov med državami članicami glede izdaje in izmenjave teh predizvoznih dovoljenj potreben čas in sistem še ne deluje v celoti v vseh državah članicah, nekateri izvozniki zaradi pomanjkanja teh predizvoznih dovoljenj ne bodo mogli uporabljati izvoznih dovoljenj, ki so se iztekla 31. januarja 2005. |
| --- | --- |

(6)

Ker je za vzpostavitev novega upravnega sistema in ustreznih postopkov med državami članicami glede izdaje in izmenjave teh predizvoznih dovoljenj potreben čas in sistem še ne deluje v celoti v vseh državah članicah, nekateri izvozniki zaradi pomanjkanja teh predizvoznih dovoljenj ne bodo mogli uporabljati izvoznih dovoljenj, ki so se iztekla 31. januarja 2005.

| (7) | V teh okoliščinah je primerno podaljšati rok veljavnosti izvoznih dovoljenj izdanih julija, avgusta, septembra, oktobra in novembra 2004. |
| --- | --- |

(7)

V teh okoliščinah je primerno podaljšati rok veljavnosti izvoznih dovoljenj izdanih julija, avgusta, septembra, oktobra in novembra 2004.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 6 Uredbe (ES) št. 174/1999 so izvozna dovoljenja za namembne kraje v Rusiji in z vnaprej določenimi povračili, izdana julija, avgusta, septembra, oktobra in novembra 2004 za proizvode iz točk (a) do (d) tega člena veljavna do 30. aprila 2005.

Člen 2

Na zahtevo imetnika pristojni organi držav članic prilagodijo rok veljavnosti dovoljenj, kot je to določeno v členu 1.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 se uporablja od 1. julija 2004.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 20, 27.1.1999, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

(3)  UL L 268, 14.9.1992, str. 1. Direktiva nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

3

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 450/2005

z dne 18. marca 2005

o dokazilih, da so bile opravljene carinske formalnosti za uvoz mleka in mlečnih izdelkov v tretje države, kot je določeno v členu 16 Uredbe (ES) št. 800/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni organizaciji trga mleka in mlečnih izdelkov (1), in zlasti tretje alinee člena 31(10) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Tretja alinea člena 31(10) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se v primeru diferenciranih nadomestil, nadomestilo plača ob predložitvi dokazila, da so izdelki dosegli namembni kraj, naveden v dovoljenju ali drug namembni kraj, za katerega je bilo določeno nadomestilo. Izjeme od tega pravila so mogoče v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42 iste Uredbe, pod pogojem, da se določi pogoje, ki dajejo enakovredna jamstva. |
| --- | --- |

(1)

Tretja alinea člena 31(10) Uredbe (ES) št. 1255/1999 določa, da se v primeru diferenciranih nadomestil, nadomestilo plača ob predložitvi dokazila, da so izdelki dosegli namembni kraj, naveden v dovoljenju ali drug namembni kraj, za katerega je bilo določeno nadomestilo. Izjeme od tega pravila so mogoče v skladu s postopkom, predpisanim v členu 42 iste Uredbe, pod pogojem, da se določi pogoje, ki dajejo enakovredna jamstva.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 351/2004 z dne 26. februarja 2004 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (2) je uvedla nadomestila, ki so diferencirana glede na namembni kraj za vse mlečne izdelke od 27. februarja 2004 naprej. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 351/2004 z dne 26. februarja 2004 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne izdelke (2) je uvedla nadomestila, ki so diferencirana glede na namembni kraj za vse mlečne izdelke od 27. februarja 2004 naprej.

| (3) | Člen 16 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (3) določa dokumente, ki lahko služijo kot dokazilo, da so bile opravljene uvozne carinske formalnosti v tretji državi, v primerih, kjer je stopnja nadomestila diferencirana glede na namembni kraj. Na podlagi navedenega člena lahko v nekaterih posebnih primerih, ki se jih opredeli, Komisija določi, da se lahko kot dokazilo o uvozu predloži poseben dokument ali se uvoz dokaže na drug način. |
| --- | --- |

(3)

Člen 16 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (3) določa dokumente, ki lahko služijo kot dokazilo, da so bile opravljene uvozne carinske formalnosti v tretji državi, v primerih, kjer je stopnja nadomestila diferencirana glede na namembni kraj. Na podlagi navedenega člena lahko v nekaterih posebnih primerih, ki se jih opredeli, Komisija določi, da se lahko kot dokazilo o uvozu predloži poseben dokument ali se uvoz dokaže na drug način.

| (4) | Ker izplačilo nadomestil v skladu z zahtevami iz člena 16 Uredbe (ES) št. 800/1999 zahteva znatno spremembo upravnih postopkov tako za nacionalne organe kot za izvoznike, ima upravne posledice in predstavlja znatno finančno breme. Pridobitev dokazila iz člena 16 navedene Uredbe lahko v nekaterih državah povzroči precejšnje upravne težave. |
| --- | --- |

(4)

Ker izplačilo nadomestil v skladu z zahtevami iz člena 16 Uredbe (ES) št. 800/1999 zahteva znatno spremembo upravnih postopkov tako za nacionalne organe kot za izvoznike, ima upravne posledice in predstavlja znatno finančno breme. Pridobitev dokazila iz člena 16 navedene Uredbe lahko v nekaterih državah povzroči precejšnje upravne težave.

| (5) | Da bi omilili nekatere upravne in finančne omejitve za izvoznike in da bi organom in izvoznikom omogočili vzpostavitev nove ureditve za navedene izdelke in vpeljavo postopkov, nujnih za zagotavljanje gladkega poteka potrebnih formalnosti, Uredba Komisije (ES) št. 519/2004 z dne 19. marca 2004 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 800/1999 glede izvoza mleka in mlečnih izdelkov (4) določa prehodno obdobje, v katerem se olajša dokazovanje, da so bile opravljene uvozne carinske formalnosti. Te določbe prenehajo veljati 31. decembra 2004. |
| --- | --- |

(5)

Da bi omilili nekatere upravne in finančne omejitve za izvoznike in da bi organom in izvoznikom omogočili vzpostavitev nove ureditve za navedene izdelke in vpeljavo postopkov, nujnih za zagotavljanje gladkega poteka potrebnih formalnosti, Uredba Komisije (ES) št. 519/2004 z dne 19. marca 2004 o odstopanju od Uredbe (ES) št. 800/1999 glede izvoza mleka in mlečnih izdelkov (4) določa prehodno obdobje, v katerem se olajša dokazovanje, da so bile opravljene uvozne carinske formalnosti. Te določbe prenehajo veljati 31. decembra 2004.

| (6) | Vendar v mnogih namembnih državah še niso zagotovljeni primerni postopki in ustrezna sredstva. Da bi preprečili možnost, da se trgovcem ne odobri izvozno nadomestilo zaradi neobstoja upravnih postopkov v tretjih državah, je treba še naprej zagotavljati prehodno ureditev za leto 2005. Na podlagi izkušenj, pridobljenih ob uporabi Uredbe (ES) št. 519/2004, je treba prilagoditi prehodno obdobje iz navedene uredbe, da bi omogočili predložitev dodatnih dokumentov. |
| --- | --- |

(6)

Vendar v mnogih namembnih državah še niso zagotovljeni primerni postopki in ustrezna sredstva. Da bi preprečili možnost, da se trgovcem ne odobri izvozno nadomestilo zaradi neobstoja upravnih postopkov v tretjih državah, je treba še naprej zagotavljati prehodno ureditev za leto 2005. Na podlagi izkušenj, pridobljenih ob uporabi Uredbe (ES) št. 519/2004, je treba prilagoditi prehodno obdobje iz navedene uredbe, da bi omogočili predložitev dodatnih dokumentov.

| (7) | Primerno je opomniti na določila člena 20 Uredbe (ES) št. 800/1999, ki pristojnim organom države članice dovoljuje, da v primeru resnega dvoma glede namembnega kraja izvoženih izdelkov za vsa nadomestila zahteva dodatna dokazila, ki zadovoljivo dokazujejo, da je bil izdelek dejansko dan na trg v tretji državi uvoznici. |
| --- | --- |

(7)

Primerno je opomniti na določila člena 20 Uredbe (ES) št. 800/1999, ki pristojnim organom države članice dovoljuje, da v primeru resnega dvoma glede namembnega kraja izvoženih izdelkov za vsa nadomestila zahteva dodatna dokazila, ki zadovoljivo dokazujejo, da je bil izdelek dejansko dan na trg v tretji državi uvoznici.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to Uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne izdelke – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to Uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne izdelke –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   V primeru izvozov proizvodov, ki spadajo pod oznake KN 0401 do 0405, ki se izvajajo v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999, in za katere izvoznik ne more zagotoviti dokazila iz člena 16(1) in (2) Uredbe (ES) št. 800/1999, se domneva, da so bili izdelki, ob odstopanju od navedenega člena, uvoženi v tretjo državo ob predložitvi naslednjih treh dokumentov:

| (a) | fotokopija prevozne listine; |
| --- | --- |

(a)

fotokopija prevozne listine;

| (b) | potrdilo o razkladanju, ki ga izdajo uradni organi zadevne tretje države, uradni organi države članice s sedežem v namembni državi ali mednarodna nadzorna agencija, odobrena v skladu s členoma 16a in 16f Uredbe (ES) št. 800/1999, ki potrjuje, da je bil izdelek odpremljen iz kraja razkladanja ali vsaj, da po podatkih organov ali agencije, ki izdaja to potrdilo, proizvod ni bil naložen za ponovni izvoz; |
| --- | --- |

(b)

potrdilo o razkladanju, ki ga izdajo uradni organi zadevne tretje države, uradni organi države članice s sedežem v namembni državi ali mednarodna nadzorna agencija, odobrena v skladu s členoma 16a in 16f Uredbe (ES) št. 800/1999, ki potrjuje, da je bil izdelek odpremljen iz kraja razkladanja ali vsaj, da po podatkih organov ali agencije, ki izdaja to potrdilo, proizvod ni bil naložen za ponovni izvoz;

| (c) | bančni dokument, ki ga izda potrjeni posrednik s sedežem v Skupnosti, ki potrjuje, da je bilo plačilo za zadevni izvoz knjiženo v dobro izvoznikovega računa, ki ga ima pri njih, ali potrdilo o plačilu. |
| --- | --- |

(c)

bančni dokument, ki ga izda potrjeni posrednik s sedežem v Skupnosti, ki potrjuje, da je bilo plačilo za zadevni izvoz knjiženo v dobro izvoznikovega računa, ki ga ima pri njih, ali potrdilo o plačilu.

2.   Za namene uporabe člena 20 Uredbe (ES) št. 800/1999 morajo države članice upoštevati določila iz odstavka 1.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Velja za izvozne deklaracije, sprejete od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 60, 27.2.2004, str. 46.

2

(3)  UL L 102, 17.4.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 671/2004 (UL L 105, 14.4.2004, str. 5).

3

(4)  UL L 83, 20.3.2004, str. 4.

4

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 451/2005

z dne 18. marca 2005

o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 z dne 10. decembra 2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), ki razveljavlja Uredbo (ES) št. 1706/98 (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2247/2003 z dne 19. decembra 2003 o pravilih za uporabo v sektorju govejega in telečjega mesa Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) (3), in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic.

| (2) | Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. marca 2005, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine. |
| --- | --- |

(2)

Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. marca 2005, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine.

| (3) | Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. aprila 2005, v okviru skupne količine 52 100 t. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. aprila 2005, v okviru skupne količine 52 100 t.

| (4) | Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) – |
| --- | --- |

(4)

Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Naslednje države članice izdajo 21. marca 2005 uvozna dovoljenja za proizvode iz govejega in telečjega mesa, izražene v odkoščenem mesu, s poreklom iz nekaterih afriških, karibskih in pacifiških držav, za naslednje količine in države porekla:

| | Združeno kraljestvo:






  — | 300 t s poreklom iz Bocvane, |
| --- | --- | --- |

Združeno kraljestvo:

—

300 t s poreklom iz Bocvane,

| — | 10 t s poreklom iz Svazija, |
| --- | --- |

—

10 t s poreklom iz Svazija,

| — | 550 t s poreklom iz Namibije. |
| --- | --- |

—

550 t s poreklom iz Namibije.

Člen 2

Zahtevki za dovoljenja se lahko vložijo v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 2247/2003 tekom prvih deset dni meseca aprila 2005 za naslednje količine odkoščenega govejega in telečjega mesa:

| Bocvana: | 17 236 t, |
| --- | --- |
| Kenija: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svazi: | 3 337 t, |
| Zimbabve: | 9 100 t, |
| Namibija: | 11 350 t. |

Bocvana:

17 236 t,

Kenija:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svazi:

3 337 t,

Zimbabve:

9 100 t,

Namibija:

11 350 t.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 21. marca 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1899/2004 (UL L 328, 30.10.2004, str. 67).

1

(2)  UL L 348, 21.12.2002, str. 5.

2

(3)  UL L 333, 20.12.2003, str. 37. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

3

(4)  UL L 302, 31.12.1972, str. 28. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

4

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 452/2005

z dne 18. marca 2005

o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi marca 2005, za nekatere proizvode iz prašičjega mesa v skladu z režimom, predvidenim v sporazumih, ki so bili sklenjeni med Skupnostjo ter Bolgarijo in Romunijo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1898/97 dne 29. septembra 1997 o določitvi podrobnih pravil za uporabo režima v sektorju prašičjega mesa in režimom, predvidenim v sporazumih, ki so bili sklenjeni med Skupnostjo, Bolgarijo, Češko, Slovaško, Romunijo, Poljsko in Madžarsko (1), in zlasti člena 4(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi za obdobja od 1. april do 30. junija 2005, v primeru zajemajo količine, manjše ali enake razpoložljivim količinam, zaradi česar se jim lahko ugodi v celoti. |
| --- | --- |

(1)

Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi za obdobja od 1. april do 30. junija 2005, v primeru zajemajo količine, manjše ali enake razpoložljivim količinam, zaradi česar se jim lahko ugodi v celoti.

| (2) | Izvajalce je primerno opozoriti na dejstvo, da se lahko dovoljenja uporabljajo samo za proizvode, ki so v skladu z vsemi veterinarskimi predpisi, trenutno veljavnimi v Skupnosti – |
| --- | --- |

(2)

Izvajalce je primerno opozoriti na dejstvo, da se lahko dovoljenja uporabljajo samo za proizvode, ki so v skladu z vsemi veterinarskimi predpisi, trenutno veljavnimi v Skupnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim za obdobje od 1. april do 30. junija 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 1898/97 se ugodi, kakor je določeno v Prilogi.

2.   Dovoljenja se lahko uporabijo samo za proizvode, ki so v skladu z vsemi veterinarskimi pravili, trenutno veljavnimi v Skupnosti.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 267, 30.9.1997, str. 58. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 333/2004 (UL L 60, 27.2.2004, str. 12).

1

---

PRILOGA

| Skupina | Odstotek odobritve uvoznih dovoljenj, vloženih za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005 |
| --- | --- |
| B1 | 100,0 |
| 15 | 100,0 |
| 16 | 100,0 |
| 17 | 100,0 |

Skupina

Odstotek odobritve uvoznih dovoljenj, vloženih za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005

B1

100,0

15

100,0

16

100,0

17

100,0

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 453/2005

z dne 18. marca 2005

o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi marca 2005, za nekatere proizvode iz prašičjega mesa v skladu z režimom, predvidenim v Uredbi Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in uvedbi upravljanja nekaterih tarifnih kvot Skupnosti za prašičje meso in nekatere druge kmetijske proizvode

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1432/94 z dne 22. junija 1994 o določitvi podrobnih pravil za uporabo uvoznega režima v sektorju prašičjega mesa, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in uvedbi upravljanja nekaterih tarifnih kvot Skupnosti za prašičje meso in za nekatere druge kmetijske proizvode (1), in zlasti člena 4(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi za drugo četrtletje leta 2005, zajemajo količine, manjše od razpoložljivih količin, zaradi česar se jim lahko v celoti ugodi. |
| --- | --- |

(1)

Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi za drugo četrtletje leta 2005, zajemajo količine, manjše od razpoložljivih količin, zaradi česar se jim lahko v celoti ugodi.

| (2) | Potrebno je določiti količino, razpoložlijo v naslednjem obdobju. |
| --- | --- |

(2)

Potrebno je določiti količino, razpoložlijo v naslednjem obdobju.

| (3) | Izvajalce je primerno opozoriti na dejstvo, da se lahko dovoljenja uporabljajo samo za proizvode, ki so v skladu z vsemi veterinarskimi predpisi, trenutno veljavnimi v Skupnosti – |
| --- | --- |

(3)

Izvajalce je primerno opozoriti na dejstvo, da se lahko dovoljenja uporabljajo samo za proizvode, ki so v skladu z vsemi veterinarskimi predpisi, trenutno veljavnimi v Skupnosti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 1432/94 se ugodi, kakor je določeno v Prilogi I.

2.   Za obdobje od 1. julija do 30. septembra 2005 se zahtevki lahko vložijo v skladu z Uredbo (ES) št. 1432/94 za skupno količino, kakor je določena v Prilogi II.

3.   Dovoljenja se lahko uporabijo samo za proizvode, ki so v skladu z vsemi veterinarskimi pravili, trenutno veljavnimi v Skupnosti.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 156, 23.6.1994, str. 14. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 332/2004 (UL L 60, 27.2.2004, str. 10).

1

---

PRILOGA I

| Skupina | Odstotek odobritve uvoznih dovoljenj, vloženih za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005 |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Skupina

Odstotek odobritve uvoznih dovoljenj, vloženih za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005

1

100,00

---

PRILOGA II

| (t) |
| --- |
| Skupina | Skupna razpoložljiva količina v obdobju od 1. julija do 30. septembra 2005 |
| 1 | 5 250,0 |

(t)

Skupina

Skupna razpoložljiva količina v obdobju od 1. julija do 30. septembra 2005

1

5 250,0

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/38

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 454/2005

z dne 18. marca 2005

o določitvi obsega, v katerem se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi marca 2005, v skladu z režimom, predvidenim v okviru tarifnih kvot za nekatere proizvode v sektorju prašičjega mesa za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1458/2003 z dne 18. avgusta 2003 o uvedbi in določitvi upravljanja s tarifnimi kvotami za nekatere proizvode v sektorju prašičjega mesa (1) in zlasti člena 5(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005, zajemajo količine, manjše od razpoložljivih količin, zaradi česar se jim lahko v celoti ugodi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 1458/2003, se ugodi, kakor je določeno v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 208, 19.8.2003, str. 3.

1

---

PRILOGA

| Skupina | Odstotek odobritve uvoznih dovoljenj, vloženih za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005 |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Skupina

Odstotek odobritve uvoznih dovoljenj, vloženih za obdobje od 1. aprila do 30. junija 2005

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/40

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 455/2005

z dne 18. marca 2005

o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Protokola št. 4 o bombažu, priloženega k Aktu o pristopu Grčije, nazadnje spremenjenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1050/2001 (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1051/2001 z dne 22. maja 2001 o proizvodni pomoči za bombaž (2), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi občasno na podlagi cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu, z upoštevanjem zgodovinskega odnosa med ceno prečiščenega bombaža na svetovnem trgu in ceno, preračunano za neprečiščen bombaž. Navedeni zgodovinski odnos je opredeljen v členu 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 (3), o podrobnih pravilih za uporabo sistema pomoči za bombaž. Če cene na svetovnem trgu ni mogoče preračunati na ta način, mora temeljiti na zadnji določeni ceni. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi občasno na podlagi cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu, z upoštevanjem zgodovinskega odnosa med ceno prečiščenega bombaža na svetovnem trgu in ceno, preračunano za neprečiščen bombaž. Navedeni zgodovinski odnos je opredeljen v členu 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 (3), o podrobnih pravilih za uporabo sistema pomoči za bombaž. Če cene na svetovnem trgu ni mogoče preračunati na ta način, mora temeljiti na zadnji določeni ceni.

| (2) | V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi na osnovi proizvoda s posebnimi lastnostmi in z upoštevanjem najugodnejših ponudb in kotacij na svetovnem trgu med tistimi, ki se štejejo kot reprezentativne za realno tržno ceno. V ta namen se izračuna povprečje ponudb in kotacij na eni ali več evropskih borz za proizvod, dobavljen cif v pristanišče v Skupnosti iz različnih držav dobaviteljic, ki se štejejo kot najbolj reprezentativne v mednarodni trgovini. Vendar obstaja tudi možnost prilagoditve meril za določanje cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu zaradi razlik v kakovosti dobavljenega proizvoda glede na zadevne ponudbe in kotacije. Te prilagoditve so določene v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi na osnovi proizvoda s posebnimi lastnostmi in z upoštevanjem najugodnejših ponudb in kotacij na svetovnem trgu med tistimi, ki se štejejo kot reprezentativne za realno tržno ceno. V ta namen se izračuna povprečje ponudb in kotacij na eni ali več evropskih borz za proizvod, dobavljen cif v pristanišče v Skupnosti iz različnih držav dobaviteljic, ki se štejejo kot najbolj reprezentativne v mednarodni trgovini. Vendar obstaja tudi možnost prilagoditve meril za določanje cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu zaradi razlik v kakovosti dobavljenega proizvoda glede na zadevne ponudbe in kotacije. Te prilagoditve so določene v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1591/2001.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril je podlaga za ceno neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določene v tej uredbi – |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril je podlaga za ceno neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določene v tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določena v členu 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001, se določi v višini 19,011 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. marca 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 148, 1.6.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 148, 1.6.2001, str. 3.

2

(3)  UL L 210, 3.8.2001, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1486/2002 (UL L 223, 20.8.2002, str. 3).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/41

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 14. julija 2004

o pomoči za ribiški in ribogojni sektor na Korziki med letoma 1986 in 1999

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2585)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/238/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prve alinee odstavka 2 člena 88 Pogodbe,

potem ko je v skladu z navedenim členom pozvala zainteresirane, da predložijo svoje pripombe,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Francija in Komisija sta 21. maja 1996 v Bruslju imeli sestanek o položaju nekaterih sektorjev dejavnosti na Korziki, med katerimi je ribištvo. Komisija je na sestanku izvedela, da je bila javna pomoč za ta sektor odobrena brez uradnega obvestila, ki bi omogočilo njeno preučitev v skladu s členom 93 (kasnejšim členom 88) Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Francija in Komisija sta 21. maja 1996 v Bruslju imeli sestanek o položaju nekaterih sektorjev dejavnosti na Korziki, med katerimi je ribištvo. Komisija je na sestanku izvedela, da je bila javna pomoč za ta sektor odobrena brez uradnega obvestila, ki bi omogočilo njeno preučitev v skladu s členom 93 (kasnejšim členom 88) Pogodbe.

| (2) | Komisija je nato v pismu z dne 14. junija 1996 od Francije zahtevala, da priskrbi podatke o tej pomoči. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je nato v pismu z dne 14. junija 1996 od Francije zahtevala, da priskrbi podatke o tej pomoči.

| (3) | Francija je Komisijo v pismu z dne 7. julija 1996 obvestila, da je za pridobitev zahtevanih podatkov vzpostavila potrebne stike s korziško teritorialno skupnostjo. Ker teh podatkov Komisija ni prejela, je bil 12. septembra 1996 poslan prvi opomin. |
| --- | --- |

(3)

Francija je Komisijo v pismu z dne 7. julija 1996 obvestila, da je za pridobitev zahtevanih podatkov vzpostavila potrebne stike s korziško teritorialno skupnostjo. Ker teh podatkov Komisija ni prejela, je bil 12. septembra 1996 poslan prvi opomin.

| (4) | Francija je pozneje v pismu z dne 17. decembra 1996 poslala nekatere podatke o zadevni pomoči. Ta je bila 6. januarja 1997 pod številko NN 11/97 evidentirana v registru pomoči brez uradnega obvestila. |
| --- | --- |

(4)

Francija je pozneje v pismu z dne 17. decembra 1996 poslala nekatere podatke o zadevni pomoči. Ta je bila 6. januarja 1997 pod številko NN 11/97 evidentirana v registru pomoči brez uradnega obvestila.

| (5) | Komisija je ugotovila, da nima vseh potrebnih elementov za preučitev tega režima pomoči, zato je v pismu z dne 24. aprila 1997 zahtevala dodatne podatke. Nekatere dokumente je prejela v pismih z dne 3. decembra 1997 in 11. avgusta 1998. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je ugotovila, da nima vseh potrebnih elementov za preučitev tega režima pomoči, zato je v pismu z dne 24. aprila 1997 zahtevala dodatne podatke. Nekatere dokumente je prejela v pismih z dne 3. decembra 1997 in 11. avgusta 1998.

| (6) | Komisija je nato v pismu z dne 11. februarja 1999 znova zahtevala dodatne podatke. Zatem je 22. februarja 2000 na Komisiji potekal sestanek s predstavniki korziške teritorialne skupnosti. Komisija je po tem sestanku Franciji znova poslala seznam podatkov, potrebnih za preučitev ukrepov pomoči. Po dveh novih opominih je v pismu z dne 11. aprila 2001 prejela velik del zahtevanih podatkov. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je nato v pismu z dne 11. februarja 1999 znova zahtevala dodatne podatke. Zatem je 22. februarja 2000 na Komisiji potekal sestanek s predstavniki korziške teritorialne skupnosti. Komisija je po tem sestanku Franciji znova poslala seznam podatkov, potrebnih za preučitev ukrepov pomoči. Po dveh novih opominih je v pismu z dne 11. aprila 2001 prejela velik del zahtevanih podatkov.

| (7) | Komisija se je med drugim seznanila s poročilom Francoske narodne skupščine št. 1077, sestavljenim v imenu preiskovalne komisije, o porabi javnih sredstev in upravljanju javnih služb na Korziki (1) (v nadaljevanju „poročilo Narodne skupščine“). V tem poročilu, objavljenem leta 1998, je opisana pomoč, ki je bila leta 1997 dodeljena ribiškemu in ribogojnemu sektorju (glej točko I.C.1.b. navedenega poročila). |
| --- | --- |

(7)

Komisija se je med drugim seznanila s poročilom Francoske narodne skupščine št. 1077, sestavljenim v imenu preiskovalne komisije, o porabi javnih sredstev in upravljanju javnih služb na Korziki (1) (v nadaljevanju „poročilo Narodne skupščine“). V tem poročilu, objavljenem leta 1998, je opisana pomoč, ki je bila leta 1997 dodeljena ribiškemu in ribogojnemu sektorju (glej točko I.C.1.b. navedenega poročila).

| (8) | Komisija je Francijo v pismu z dne 30. oktobra 2001 obvestila o svojem sklepu, da proti naslednjim ukrepom pomoči, izvršenim na Korziki, sproži uradni postopek obravnave, predviden v odstavku 2 člena 88 Pogodbe:






  — | ukrepi za nakup novih in rabljenih ladij v celotnem obdobju med letoma 1986 in 1999, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija je Francijo v pismu z dne 30. oktobra 2001 obvestila o svojem sklepu, da proti naslednjim ukrepom pomoči, izvršenim na Korziki, sproži uradni postopek obravnave, predviden v odstavku 2 člena 88 Pogodbe:

—

ukrepi za nakup novih in rabljenih ladij v celotnem obdobju med letoma 1986 in 1999,

| — | ukrepi za predelavo in opremo obstoječih ladij v obdobju med 1. januarjem 1987 in 28. oktobrom 1998, če se zaradi del poveča zmogljivost ladje. |
| --- | --- |

—

ukrepi za predelavo in opremo obstoječih ladij v obdobju med 1. januarjem 1987 in 28. oktobrom 1998, če se zaradi del poveča zmogljivost ladje.

| (9) | Komisija je z istim sklepom Franciji sporočila svojo odločitev, da bo pomoč za predelavo in opremo ladij, pri katerih se zmogljivost ladje ne poveča, in pomoč za opremo na kopnem, ki jo uporabljajo ribiči, smatrala za združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je z istim sklepom Franciji sporočila svojo odločitev, da bo pomoč za predelavo in opremo ladij, pri katerih se zmogljivost ladje ne poveča, in pomoč za opremo na kopnem, ki jo uporabljajo ribiči, smatrala za združljivo s skupnim trgom.

| (10) | Komisija je s tem sklepom od Francije tudi izrecno zahtevala, naj ji priskrbi potrebne podatke za preučitev pomoči za ribogojstvo. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je s tem sklepom od Francije tudi izrecno zahtevala, naj ji priskrbi potrebne podatke za preučitev pomoči za ribogojstvo.

| (11) | Francija je v pismu z dne 21. decembra 2001 sporočila svoje pripombe o pomoči, o kateri je bil uveden uradni postopek obravnave, in priskrbela podatke o pomoči za ribogojstvo. |
| --- | --- |

(11)

Francija je v pismu z dne 21. decembra 2001 sporočila svoje pripombe o pomoči, o kateri je bil uveden uradni postopek obravnave, in priskrbela podatke o pomoči za ribogojstvo.

| (12) | Sklep o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (2). Komisija je zainteresirane stranke pozvala k predložitvi njihovih pripomb v zvezi z zadevno pomočjo. Komisija po tej objavi ni prejela pripomb. |
| --- | --- |

(12)

Sklep o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (2). Komisija je zainteresirane stranke pozvala k predložitvi njihovih pripomb v zvezi z zadevno pomočjo. Komisija po tej objavi ni prejela pripomb.

II.   OPIS

| (13) | Ukrepi pomoči, ki so predmet te odločbe, so ukrepi, za katere je bil uveden uradni preiskovalni postopek obravnave, in ukrepi, za katere je Komisija od Francije izrecno zahtevala, naj ji priskrbi podatke. Ta odločba torej zadeva naslednje štiri vrste pomoči:






  — | pomoč za nakup novih ladij v obdobju 1986–1999, |
| --- | --- | --- |

(13)

Ukrepi pomoči, ki so predmet te odločbe, so ukrepi, za katere je bil uveden uradni preiskovalni postopek obravnave, in ukrepi, za katere je Komisija od Francije izrecno zahtevala, naj ji priskrbi podatke. Ta odločba torej zadeva naslednje štiri vrste pomoči:

—

pomoč za nakup novih ladij v obdobju 1986–1999,

| — | pomoč za predelavo in opremo obstoječih ladij v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, če se zaradi del poveča zmogljivost ladje, |
| --- | --- |

—

pomoč za predelavo in opremo obstoječih ladij v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, če se zaradi del poveča zmogljivost ladje,

| — | pomoč za nakup rabljenih ladij v obdobju 1986–1999, |
| --- | --- |

—

pomoč za nakup rabljenih ladij v obdobju 1986–1999,

| — | pomoč za ribogojstvo v obdobju 1994–1999. |
| --- | --- |

—

pomoč za ribogojstvo v obdobju 1994–1999.

| (14) | Pomoč za ribiško ladjevje je uvedla korziška skupščina, ki je 29. marca 1985 z Odločbo št. 85/10 bis sprejela „pravilnik o pomoči za posodobitev majhnega ladjevja“. Ta odločba je bila večkrat spremenjena: s sklepi z dne 30. novembra 1990 (št. 90/99), 19. decembra 1991 (št. 91/1032), 23. februarja 1993 (št. 93/25), 9. marca 1995 (št. 95/16), 11. septembra 1995 (št. 95/79) in 11. aprila 1997 (št. 97/36). Francija je pojasnila, da zadnji navedeni sklep (št. 97/36) do datuma, ko se je končalo obdobje načrtovanja enotnega programskega dokumenta (DOCUP) o ukrepih strukturnih skladov, torej do 31. decembra 1999, ni doživel nobene spremembe. Francija je v zvezi s pomočjo za ribogojstvo navedla, da so korziški regionalni organi oblasti v skladu z „Vodnikom o pomoči“, ki ga je izdala Agencija za ekonomski razvoj Korzike (ADEC), neposredno uporabili predpise Skupnosti. Del tega vodnika, povezan z ribištvom in ribogojstvom, ki opisuje možno dodelitev pomoči, je bil poslan Komisiji. |
| --- | --- |

(14)

Pomoč za ribiško ladjevje je uvedla korziška skupščina, ki je 29. marca 1985 z Odločbo št. 85/10 bis sprejela „pravilnik o pomoči za posodobitev majhnega ladjevja“. Ta odločba je bila večkrat spremenjena: s sklepi z dne 30. novembra 1990 (št. 90/99), 19. decembra 1991 (št. 91/1032), 23. februarja 1993 (št. 93/25), 9. marca 1995 (št. 95/16), 11. septembra 1995 (št. 95/79) in 11. aprila 1997 (št. 97/36). Francija je pojasnila, da zadnji navedeni sklep (št. 97/36) do datuma, ko se je končalo obdobje načrtovanja enotnega programskega dokumenta (DOCUP) o ukrepih strukturnih skladov, torej do 31. decembra 1999, ni doživel nobene spremembe. Francija je v zvezi s pomočjo za ribogojstvo navedla, da so korziški regionalni organi oblasti v skladu z „Vodnikom o pomoči“, ki ga je izdala Agencija za ekonomski razvoj Korzike (ADEC), neposredno uporabili predpise Skupnosti. Del tega vodnika, povezan z ribištvom in ribogojstvom, ki opisuje možno dodelitev pomoči, je bil poslan Komisiji.

| (15) | Pomoč sega v leto 1985. Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o podrobnostih uporabe člena 93 pogodbe ES (3) ne navaja zastaralnega roka za preučitev nezakonite pomoči v smislu točke (f) njenega člena 1, to pomeni pomoči, ki je bila dana, ne da bi Komisija lahko izrazila svoje mnenje o njeni združljivosti s skupnim trgom. Vendar člen 15 navedene uredbe določa, da za pooblastila Komisije pri izterjavah velja desetletni zastaralni rok, da zastaralni rok začne teči z dnem, ko se upravičencu dodeli pomoč, in da se ta rok prekine z vsakršnim ukrepom, ki ga sprejme Komisija. Komisija zato meni, da nima pomena preučevati pomoči, za katero velja takšno zastaranje, torej pomoči, ki je bila dodeljena več kot deset let, preden je Komisija v zvezi z njo sprejela kakršen koli ukrep. |
| --- | --- |

(15)

Pomoč sega v leto 1985. Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o podrobnostih uporabe člena 93 pogodbe ES (3) ne navaja zastaralnega roka za preučitev nezakonite pomoči v smislu točke (f) njenega člena 1, to pomeni pomoči, ki je bila dana, ne da bi Komisija lahko izrazila svoje mnenje o njeni združljivosti s skupnim trgom. Vendar člen 15 navedene uredbe določa, da za pooblastila Komisije pri izterjavah velja desetletni zastaralni rok, da zastaralni rok začne teči z dnem, ko se upravičencu dodeli pomoč, in da se ta rok prekine z vsakršnim ukrepom, ki ga sprejme Komisija. Komisija zato meni, da nima pomena preučevati pomoči, za katero velja takšno zastaranje, torej pomoči, ki je bila dodeljena več kot deset let, preden je Komisija v zvezi z njo sprejela kakršen koli ukrep.

| (16) | Komisija meni, da je ta rok prekinila zahteva po podatkih, ki jo je Komisija poslala Franciji 14. junija 1996. Zato zastaranje velja za pomoč, ki je bila upravičencem dodeljena pred 14. junijem 1986. To zastaranje torej velja predvsem za pomoč, ki jo je korziška regija dodelila pred 14. junijem 1986, vendar so jo upravičenci prejeli šele v naslednjih letih, potem ko so bile naložbe, ki so izpolnjevale pogoje za odobritev podpore, dejansko uresničene. Komisija je zato pri naslednji preučitvi upoštevala pomoč, katere sklepi o dodelitvi so bili sprejeti med 14. junijem 1986 in 31. decembrom 1999. |
| --- | --- |

(16)

Komisija meni, da je ta rok prekinila zahteva po podatkih, ki jo je Komisija poslala Franciji 14. junija 1996. Zato zastaranje velja za pomoč, ki je bila upravičencem dodeljena pred 14. junijem 1986. To zastaranje torej velja predvsem za pomoč, ki jo je korziška regija dodelila pred 14. junijem 1986, vendar so jo upravičenci prejeli šele v naslednjih letih, potem ko so bile naložbe, ki so izpolnjevale pogoje za odobritev podpore, dejansko uresničene. Komisija je zato pri naslednji preučitvi upoštevala pomoč, katere sklepi o dodelitvi so bili sprejeti med 14. junijem 1986 in 31. decembrom 1999.

| (17) | Sklep št. 85/10 bis iz leta 1985 je predvidel, da za nakup ladij, manjših od 18 metrov in namenjenih ribolovu na Korziki, veljajo subvencije, če so bile te ladje, razen izjemoma, zgrajene v Franciji. Subvencija je znašala 20 % nakupne cene, tej se je lahko prištela še dodatna 10-odstotna subvencija, če je šlo za začetek delovanja (prvi nakup nove ladje), in dodatna prav tako 10-odstotna subvencija, če je bila ladja zgrajena na Korziki. Poleg tega se je subvencija ob sklicevanju na posebno financiranje za spodbujanje lesnopredelovalnega sektorja lahko povečala za 20 % nakupnih stroškov, da bi tako spodbudili tradicionalne otoške delavnice lesenih konstrukcij. Lastnik ladje je moral prispevati najmanj 10 %. |
| --- | --- |

(17)

Sklep št. 85/10 bis iz leta 1985 je predvidel, da za nakup ladij, manjših od 18 metrov in namenjenih ribolovu na Korziki, veljajo subvencije, če so bile te ladje, razen izjemoma, zgrajene v Franciji. Subvencija je znašala 20 % nakupne cene, tej se je lahko prištela še dodatna 10-odstotna subvencija, če je šlo za začetek delovanja (prvi nakup nove ladje), in dodatna prav tako 10-odstotna subvencija, če je bila ladja zgrajena na Korziki. Poleg tega se je subvencija ob sklicevanju na posebno financiranje za spodbujanje lesnopredelovalnega sektorja lahko povečala za 20 % nakupnih stroškov, da bi tako spodbudili tradicionalne otoške delavnice lesenih konstrukcij. Lastnik ladje je moral prispevati najmanj 10 %.

| (18) | Sklep št. 90/99 je spremenil stopnjo pomoči, in sicer se je osnovna stopnja z 20 % zvišala na 30 %. Dodatna pomoč za leseno konstrukcijo se je z 20 % znižala na 5 %. |
| --- | --- |

(18)

Sklep št. 90/99 je spremenil stopnjo pomoči, in sicer se je osnovna stopnja z 20 % zvišala na 30 %. Dodatna pomoč za leseno konstrukcijo se je z 20 % znižala na 5 %.

| (19) | Sklep št. 95/16 je stopnjo pomoči spremenil na naslednji način: osnovna stopnja ostane 30-odstotna, pri tem pa je določeno, da naložba, ki izpolnjuje pogoje za odobritev podpore, lahko obsega nakup trupa, opreme in 80 kosov mreže (6 400 metrov); pomoč za začetek delovanja ostaja 10-odstotna, posebna pomoč za izgradnjo ladje na Korziki se z 10 % zmanjša na 5 %, ki pa se pri lesenih ladjah še vedno lahko poveča za 5 %. Odpravljena je obvezna izgradnja v Franciji. |
| --- | --- |

(19)

Sklep št. 95/16 je stopnjo pomoči spremenil na naslednji način: osnovna stopnja ostane 30-odstotna, pri tem pa je določeno, da naložba, ki izpolnjuje pogoje za odobritev podpore, lahko obsega nakup trupa, opreme in 80 kosov mreže (6 400 metrov); pomoč za začetek delovanja ostaja 10-odstotna, posebna pomoč za izgradnjo ladje na Korziki se z 10 % zmanjša na 5 %, ki pa se pri lesenih ladjah še vedno lahko poveča za 5 %. Odpravljena je obvezna izgradnja v Franciji.

| (20) | Sklep št. 95/79 je pomoč za nakup mrež omejil na primere, ko gre za začetek delovanja prosilca. Poleg tega je bila odpravljena 5-odstotna subvencija, če je bila ladja iz lesa in če je bila zgrajena v eni od korziških delavnic. |
| --- | --- |

(20)

Sklep št. 95/79 je pomoč za nakup mrež omejil na primere, ko gre za začetek delovanja prosilca. Poleg tega je bila odpravljena 5-odstotna subvencija, če je bila ladja iz lesa in če je bila zgrajena v eni od korziških delavnic.

| (21) | Sklep št. 97/36 ni bistveno spremenil opisanih določb. Še naprej je določeno, da mora lastnik ladje prispevati najmanj 10 %. |
| --- | --- |

(21)

Sklep št. 97/36 ni bistveno spremenil opisanih določb. Še naprej je določeno, da mora lastnik ladje prispevati najmanj 10 %.

| (22) | Sklep št. 85/10 bis iz leta 1985 je predvidel, da so predelave ladij, manjših od 18 metrov in po ceni najmanj 25 000 francoskih frankov (FRF), upravičene do pomoči, če je njihov cilj občutno izboljšati ribolovno zmogljivost (vitel, vlečnica za mreže, naprava za sondiranje, ogredje, navigacijska naprava, kolesce škripca, itd.) in omogočiti zamrzovanje rib ali izboljšati energetsko zmogljivost pogonskih naprav (dizelski motor z močjo, prilagojeno velikosti ladje, vijak s spremenljivimi zarezami, šoba, itd.). |
| --- | --- |

(22)

Sklep št. 85/10 bis iz leta 1985 je predvidel, da so predelave ladij, manjših od 18 metrov in po ceni najmanj 25 000 francoskih frankov (FRF), upravičene do pomoči, če je njihov cilj občutno izboljšati ribolovno zmogljivost (vitel, vlečnica za mreže, naprava za sondiranje, ogredje, navigacijska naprava, kolesce škripca, itd.) in omogočiti zamrzovanje rib ali izboljšati energetsko zmogljivost pogonskih naprav (dizelski motor z močjo, prilagojeno velikosti ladje, vijak s spremenljivimi zarezami, šoba, itd.).

| (23) | Subvencija, ki jo je bilo mogoče dodeliti, je bila v višini 15 % stroškov takšne opreme. Sklep št. 93/25 je to stopnjo zvišal na 30 % stroškov naložbe. |
| --- | --- |

(23)

Subvencija, ki jo je bilo mogoče dodeliti, je bila v višini 15 % stroškov takšne opreme. Sklep št. 93/25 je to stopnjo zvišal na 30 % stroškov naložbe.

| (24) | Sklep št. 95/79 je, ne da bi spremenil stopnjo pomoči, podrobno določil, da se prispevek Korzike, kadar lastnik ladje zaprosi za ugodnost iz pomoči Skupnosti, izračuna na podlagi stopenj pomoči, predvidenih v referenčni uredbi Skupnosti. Minimalni strošek, pri katerem je naložba upravičena do podpore, se je znižal na 20 000 FRF. Sklep št. 95/79 je tudi predvidel, da se pri prošnjah za pomoč za predelavo ali opremo ladje, povezanih z začetkom delovanja (ribičev prvi nakup nove ali rabljene ladje), prvih 80 kosov mrež lahko subvencionira po 30-odstotni stopnji. |
| --- | --- |

(24)

Sklep št. 95/79 je, ne da bi spremenil stopnjo pomoči, podrobno določil, da se prispevek Korzike, kadar lastnik ladje zaprosi za ugodnost iz pomoči Skupnosti, izračuna na podlagi stopenj pomoči, predvidenih v referenčni uredbi Skupnosti. Minimalni strošek, pri katerem je naložba upravičena do podpore, se je znižal na 20 000 FRF. Sklep št. 95/79 je tudi predvidel, da se pri prošnjah za pomoč za predelavo ali opremo ladje, povezanih z začetkom delovanja (ribičev prvi nakup nove ali rabljene ladje), prvih 80 kosov mrež lahko subvencionira po 30-odstotni stopnji.

| (25) | Sklep št. 85/10 bis iz leta 1985 je predvidel, da za nakup rabljene ladje po ceni najmanj 50 000 FRF lahko velja 10-odstotna subvencija glede na to ceno. K temu se je pri začetku delovanja lahko prištela 5-odstotna subvencija. Kupec je moral prispevati najmanj 15 % cene ladje. |
| --- | --- |

(25)

Sklep št. 85/10 bis iz leta 1985 je predvidel, da za nakup rabljene ladje po ceni najmanj 50 000 FRF lahko velja 10-odstotna subvencija glede na to ceno. K temu se je pri začetku delovanja lahko prištela 5-odstotna subvencija. Kupec je moral prispevati najmanj 15 % cene ladje.

| (26) | Sklep št. 91/1032 je osnovno stopnjo z 10 % zvišal na 15 %. Sklep št. 95/16 je to stopnjo pri ladjah, mlajših od 20 let, zvišal na 20 %. |
| --- | --- |

(26)

Sklep št. 91/1032 je osnovno stopnjo z 10 % zvišal na 15 %. Sklep št. 95/16 je to stopnjo pri ladjah, mlajših od 20 let, zvišal na 20 %.

| (27) | Pomoč za ribogojstvo je bila opredeljena z okvirno pogodbo med državo in regijo iz leta 1994 ter z enotnim programskim dokumentom za pomoč Skupnosti v okviru 1. cilja. Veljati so začeli predpisi o Usmeritvenem finančnem instrumentu za ribištvo (IFOP) za izvajanje projektov, ki jih sofinancira Skupnost. |
| --- | --- |

(27)

Pomoč za ribogojstvo je bila opredeljena z okvirno pogodbo med državo in regijo iz leta 1994 ter z enotnim programskim dokumentom za pomoč Skupnosti v okviru 1. cilja. Veljati so začeli predpisi o Usmeritvenem finančnem instrumentu za ribištvo (IFOP) za izvajanje projektov, ki jih sofinancira Skupnost.

| (28) | Pomoč je namenjena skupnim ali zasebnim naložbam. Skupne naložbe so povezane z oglaševanjem morskih proizvodov in tržnih študij ter s tehnično pomočjo ribogojnim podjetjem. Naložbe v podjetja so namenjene okrepitvi konkurenčnosti ribogojnih podjetij, da bi povečali kakovost proizvodov na trgu; takšne naložbe so povezane z upoštevanjem zdravstvenih norm in izboljšanjem razmer za trženje izdelkov: oprema za pakiranje, naprave za skladiščenje, servisne ladje, računalniška oprema, stroji za izdelovanje ledu, tovornjaki s hladilniki, itd. |
| --- | --- |

(28)

Pomoč je namenjena skupnim ali zasebnim naložbam. Skupne naložbe so povezane z oglaševanjem morskih proizvodov in tržnih študij ter s tehnično pomočjo ribogojnim podjetjem. Naložbe v podjetja so namenjene okrepitvi konkurenčnosti ribogojnih podjetij, da bi povečali kakovost proizvodov na trgu; takšne naložbe so povezane z upoštevanjem zdravstvenih norm in izboljšanjem razmer za trženje izdelkov: oprema za pakiranje, naprave za skladiščenje, servisne ladje, računalniška oprema, stroji za izdelovanje ledu, tovornjaki s hladilniki, itd.

| (29) | Znesek pomoči je bil največ 25 % zneska naložbe, da se je upoštevalo morebitno financiranje IFOP-a. |
| --- | --- |

(29)

Znesek pomoči je bil največ 25 % zneska naložbe, da se je upoštevalo morebitno financiranje IFOP-a.

III.   RAZLOGI ZA UVEDBO URADNEGA POSTOPKA OBRAVNAVE

| (30) | Komisija se je pri odločitvi za uvedbo uradnega postopka obravnave v svoji preučitvi sklicevala na več različic glavnih smernic za preučitev državne pomoči v ribiškem in ribogojnem sektorju (v nadaljevanju „glavne smernice“). Nezakonito pomoč je treba po točki 3.4 trenutno veljavnih glavnih smernic iz 2001 (4) preučiti glede na glavne smernice, ki so veljale ob dodelitvi pomoči. Glavne smernice, veljavne leta 1986 in 1987, so bile tiste, objavljene v letu 1985 (5). Pozneje so bile veljavne naslednje glavne smernice: glavne smernice, objavljene leta 1988 (6), za pomoč, ki je bila dodeljena s 1. januarjem 1989, glavne smernice, objavljene leta 1992 (7), za pomoč, ki je bila dodeljena s 1. julijem 1992, glavne smernice, objavljene leta 1994 (8), za pomoč, ki je bila dodeljena s 1. januarjem 1995, in glavne smernice, objavljene leta 1997 (9), za pomoč, ki je bila dodeljena s 1. januarjem 1997. |
| --- | --- |

(30)

Komisija se je pri odločitvi za uvedbo uradnega postopka obravnave v svoji preučitvi sklicevala na več različic glavnih smernic za preučitev državne pomoči v ribiškem in ribogojnem sektorju (v nadaljevanju „glavne smernice“). Nezakonito pomoč je treba po točki 3.4 trenutno veljavnih glavnih smernic iz 2001 (4) preučiti glede na glavne smernice, ki so veljale ob dodelitvi pomoči. Glavne smernice, veljavne leta 1986 in 1987, so bile tiste, objavljene v letu 1985 (5). Pozneje so bile veljavne naslednje glavne smernice: glavne smernice, objavljene leta 1988 (6), za pomoč, ki je bila dodeljena s 1. januarjem 1989, glavne smernice, objavljene leta 1992 (7), za pomoč, ki je bila dodeljena s 1. julijem 1992, glavne smernice, objavljene leta 1994 (8), za pomoč, ki je bila dodeljena s 1. januarjem 1995, in glavne smernice, objavljene leta 1997 (9), za pomoč, ki je bila dodeljena s 1. januarjem 1997.

| (31) | Komisija se je med drugim ravnala po zaporednih uredbah Sveta o strukturnih ukrepih Skupnosti v ribiškem in ribogojnem sektorju, na katere so se te glavne smernice ves čas nanašale, predvsem v zvezi z naložbami, ki izpolnjujejo pogoje za odobritev podpore, in odobrenimi stopnjami pomoči. Te uredbe so naslednje: Uredba Sveta (EGS) št. 2908/83 z dne 4. oktobra 1983 o skupnem prestrukturiranju, posodobitvi in razvoju ribiškega in ribogojnega sektorja (10), Uredba Sveta (EGS) št. 4028/86 z dne 18. decembra 1986 o ukrepih Skupnosti za izboljšanje in prilagoditev struktur ribiškega in ribogojnega sektorja (11), Uredba Sveta (ES) št. 3699/93 z dne 21. decembra 1993 o določitvi meril in pogojev strukturne pomoči Skupnosti za ribiški in ribogojni sektor ter za predelavo in trženje njunih izdelkov (12) ter Uredba Sveta (ES) št. 2468/98 z dne 3. novembra 1998 o določitvi strukturne pomoči Skupnosti za ribiški in ribogojni sektor ter predelavo in trženje njunih izdelkov (13). |
| --- | --- |

(31)

Komisija se je med drugim ravnala po zaporednih uredbah Sveta o strukturnih ukrepih Skupnosti v ribiškem in ribogojnem sektorju, na katere so se te glavne smernice ves čas nanašale, predvsem v zvezi z naložbami, ki izpolnjujejo pogoje za odobritev podpore, in odobrenimi stopnjami pomoči. Te uredbe so naslednje: Uredba Sveta (EGS) št. 2908/83 z dne 4. oktobra 1983 o skupnem prestrukturiranju, posodobitvi in razvoju ribiškega in ribogojnega sektorja (10), Uredba Sveta (EGS) št. 4028/86 z dne 18. decembra 1986 o ukrepih Skupnosti za izboljšanje in prilagoditev struktur ribiškega in ribogojnega sektorja (11), Uredba Sveta (ES) št. 3699/93 z dne 21. decembra 1993 o določitvi meril in pogojev strukturne pomoči Skupnosti za ribiški in ribogojni sektor ter za predelavo in trženje njunih izdelkov (12) ter Uredba Sveta (ES) št. 2468/98 z dne 3. novembra 1998 o določitvi strukturne pomoči Skupnosti za ribiški in ribogojni sektor ter predelavo in trženje njunih izdelkov (13).

| (32) | Komisija je izrazila dvome o združljivosti teh ukrepov pomoči iz dveh razlogov. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je izrazila dvome o združljivosti teh ukrepov pomoči iz dveh razlogov.

| (33) | Najprej je Komisija na podlagi glavnih smernic spomnila, da je pomoč za nakup novih ladij združljiva s skupnim trgom, če se nameni za naložbe, ki se uvrščajo med cilje večletnega usmeritvenega programa za ribiško ladjevje (POP), programa, ki obsega obveznosti in seznam sredstev, potrebnih za njihovo uresničitev, predvsem prilagoditev zmogljivosti ribiškega ladjevja vsake države članice ribolovnim virom, do katerih ima dostop. Vendar Francija ni izpolnila ciljev, ki jih je določil POP III (14), veljaven od leta 1992 do leta 1996. Zato je s 1. januarjem 1997 morala prekiniti dodeljevanje pomoči za izgradnjo in posodobitev ribiških ladij. Pozneje je Komisija v pismu z dne 28. oktobra 1998 Franciji sporočila, da se pomoč za naložbe pod določenimi pogoji lahko obnovi. Komisija je v svojem pismu z dne 30. oktobra 2001, s katerim je Francijo obvestila o sklepu, da sproži uradni postopek obravnave, domnevala, da je bila pomoč, odobrena med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, v nasprotju z glavnimi smernicami, veljavnimi v tistem obdobju. |
| --- | --- |

(33)

Najprej je Komisija na podlagi glavnih smernic spomnila, da je pomoč za nakup novih ladij združljiva s skupnim trgom, če se nameni za naložbe, ki se uvrščajo med cilje večletnega usmeritvenega programa za ribiško ladjevje (POP), programa, ki obsega obveznosti in seznam sredstev, potrebnih za njihovo uresničitev, predvsem prilagoditev zmogljivosti ribiškega ladjevja vsake države članice ribolovnim virom, do katerih ima dostop. Vendar Francija ni izpolnila ciljev, ki jih je določil POP III (14), veljaven od leta 1992 do leta 1996. Zato je s 1. januarjem 1997 morala prekiniti dodeljevanje pomoči za izgradnjo in posodobitev ribiških ladij. Pozneje je Komisija v pismu z dne 28. oktobra 1998 Franciji sporočila, da se pomoč za naložbe pod določenimi pogoji lahko obnovi. Komisija je v svojem pismu z dne 30. oktobra 2001, s katerim je Francijo obvestila o sklepu, da sproži uradni postopek obravnave, domnevala, da je bila pomoč, odobrena med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, v nasprotju z glavnimi smernicami, veljavnimi v tistem obdobju.

| (34) | Nakar je Komisija ugotovila, da je bila pomoč glede na možne stopnje pomoči in možno kopičenje drugih režimov pomoči odobrena v nasprotju z najvišjo odobreno stopnjo. |
| --- | --- |

(34)

Nakar je Komisija ugotovila, da je bila pomoč glede na možne stopnje pomoči in možno kopičenje drugih režimov pomoči odobrena v nasprotju z najvišjo odobreno stopnjo.

| (35) | Komisija je izrazila dvome o združljivosti pomoči, dodeljenih med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998 za predelavo in opremo ladij, če se je zaradi izvedenih del zmogljivost ladje povečala, ker se, enako kot pomoč za nakup ladij, tudi tovrstna pomoč ne uvršča med cilje POP. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je izrazila dvome o združljivosti pomoči, dodeljenih med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998 za predelavo in opremo ladij, če se je zaradi izvedenih del zmogljivost ladje povečala, ker se, enako kot pomoč za nakup ladij, tudi tovrstna pomoč ne uvršča med cilje POP.

| (36) | Komisija je izrazila dvome o združljivosti nekaterih pomoči, ki so bile od 1. januarja 1989 dodeljene za nakup rabljenih ladij, ker je sklep korziške skupščine predvidel možnost, da se tovrstna pomoč za nakup ladij dodeli brez določitve najvišje starostne meje, medtem ko so takrat veljavne glavne smernice iz leta 1988 izključevale možnost dodelitve pomoči za ladje, starejše od 15 let. To starostno mejo so glavne smernice iz leta 1992, veljavne od 1. julija 1992, pa tudi poznejše, znižale na 10 let. |
| --- | --- |

(36)

Komisija je izrazila dvome o združljivosti nekaterih pomoči, ki so bile od 1. januarja 1989 dodeljene za nakup rabljenih ladij, ker je sklep korziške skupščine predvidel možnost, da se tovrstna pomoč za nakup ladij dodeli brez določitve najvišje starostne meje, medtem ko so takrat veljavne glavne smernice iz leta 1988 izključevale možnost dodelitve pomoči za ladje, starejše od 15 let. To starostno mejo so glavne smernice iz leta 1992, veljavne od 1. julija 1992, pa tudi poznejše, znižale na 10 let.

| (37) | Po drugi strani je Komisija Francijo opozorila, da so glavne smernice iz leta 1988 in poznejše predvidele, da je pomoč za nakup rabljenih ladij možna le pri začetkih delovanja mladih ribičev ali eventualno pri dostopu do lastnine z udeležbenim režimom ali pri nadomestitvi ladje po popolni izgubi. Prav tako je opozorila, da je bila pomoč glede na možne stopnje pomoči in možno kopičenje drugih režimov pomoči lahko dodeljena v nasprotju z najvišjo odobreno stopnjo. |
| --- | --- |

(37)

Po drugi strani je Komisija Francijo opozorila, da so glavne smernice iz leta 1988 in poznejše predvidele, da je pomoč za nakup rabljenih ladij možna le pri začetkih delovanja mladih ribičev ali eventualno pri dostopu do lastnine z udeležbenim režimom ali pri nadomestitvi ladje po popolni izgubi. Prav tako je opozorila, da je bila pomoč glede na možne stopnje pomoči in možno kopičenje drugih režimov pomoči lahko dodeljena v nasprotju z najvišjo odobreno stopnjo.

IV.   PRIPOMBE FRANCIJE

| (38) | Francija v svojem odgovoru obširno pojasni razloge, zaradi katerih odobrene stopnje dejansko niso bile prekoračene, tudi pri kopičenju pomoči iz drugih virov, predvsem pomoči Skupnosti. V podporo tem pojasnilom je priložila „Vodnik o pomoči“, ki ga je pripravil ADEC. |
| --- | --- |

(38)

Francija v svojem odgovoru obširno pojasni razloge, zaradi katerih odobrene stopnje dejansko niso bile prekoračene, tudi pri kopičenju pomoči iz drugih virov, predvsem pomoči Skupnosti. V podporo tem pojasnilom je priložila „Vodnik o pomoči“, ki ga je pripravil ADEC.

| (39) | Francija tudi razloži, da so bili pogoji, ki jih v zvezi s starostjo ladij pri pomoči za nakup rabljenih ladij določajo glavne smernice, prevzeti tudi v tem vodniku ter da so bili upoštevani. |
| --- | --- |

(39)

Francija tudi razloži, da so bili pogoji, ki jih v zvezi s starostjo ladij pri pomoči za nakup rabljenih ladij določajo glavne smernice, prevzeti tudi v tem vodniku ter da so bili upoštevani.

| (40) | Francija je Komisiji hkrati s svojimi pripombami v zvezi z uvedbo uradnega postopka obravnave poslala podatke o pomoči, dodeljeni za ribogojstvo, ki jih je zahteval „ukaz o predložitvi podatkov“ iz pisma Komisije z dne 30. oktobra 2001. |
| --- | --- |

(40)

Francija je Komisiji hkrati s svojimi pripombami v zvezi z uvedbo uradnega postopka obravnave poslala podatke o pomoči, dodeljeni za ribogojstvo, ki jih je zahteval „ukaz o predložitvi podatkov“ iz pisma Komisije z dne 30. oktobra 2001.

V.   OCENA

| (41) | Zadevni ukrepi pomoči so prinesli finančno prednost skupini podjetij, ki izvajajo posebno dejavnost, to je ribolov ali ribogojstvo. Sredstva, ki so potrebna za izvajanje teh ukrepov, so javna sredstva. Ker se izdelki podjetij, upravičenih do pomoči, prodajajo na trgu Skupnosti, se s takšnimi ukrepi utrjuje položaj teh podjetij tako na francoskem trgu v primerjavi s podjetji iz drugih držav članic, ki bi na tem trgu rada začela prodajati svoje izdelke, kot na trgih drugih držav članic v primerjavi s podjetji, ki na teh trgih prodajajo svoje izdelke. Zato takšni ukrepi izkrivljajo konkurenco ali grozijo, da jo bodo izkrivili. So državna pomoč v smislu odstavka 1 člena 87 Pogodbe. |
| --- | --- |

(41)

Zadevni ukrepi pomoči so prinesli finančno prednost skupini podjetij, ki izvajajo posebno dejavnost, to je ribolov ali ribogojstvo. Sredstva, ki so potrebna za izvajanje teh ukrepov, so javna sredstva. Ker se izdelki podjetij, upravičenih do pomoči, prodajajo na trgu Skupnosti, se s takšnimi ukrepi utrjuje položaj teh podjetij tako na francoskem trgu v primerjavi s podjetji iz drugih držav članic, ki bi na tem trgu rada začela prodajati svoje izdelke, kot na trgih drugih držav članic v primerjavi s podjetji, ki na teh trgih prodajajo svoje izdelke. Zato takšni ukrepi izkrivljajo konkurenco ali grozijo, da jo bodo izkrivili. So državna pomoč v smislu odstavka 1 člena 87 Pogodbe.

| (42) | Ti ukrepi se lahko smatrajo za združljive s skupnim trgom samo, če lahko zanje velja ena od izjem, ki jih predvideva Pogodba. Ker takšna pomoč koristi podjetjem ribiškega in ribogojnega sektorja, morajo za upravičenost do predvidene izjeme ustrezati eni od izjem, ki jih predvidevajo glavne smernice (njihove različice, veljavne od leta 1986, so naštete v uvodni izjavi 30). |
| --- | --- |

(42)

Ti ukrepi se lahko smatrajo za združljive s skupnim trgom samo, če lahko zanje velja ena od izjem, ki jih predvideva Pogodba. Ker takšna pomoč koristi podjetjem ribiškega in ribogojnega sektorja, morajo za upravičenost do predvidene izjeme ustrezati eni od izjem, ki jih predvidevajo glavne smernice (njihove različice, veljavne od leta 1986, so naštete v uvodni izjavi 30).

| (43) | Francija je v svojih pripombah razložila, da so bile najvišje stopnje upoštevane. Komisija dejansko ugotavlja, da „Vodnik o pomoči“, ki ga je pripravil ADEC, navaja, da najvišja stopnja ne sme preseči stopnje, ki jo predvideva uredba o strukturnih ukrepih IFOP. S tega stališča je torej ta pomoč ob upoštevanju spodnjih navedb združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(43)

Francija je v svojih pripombah razložila, da so bile najvišje stopnje upoštevane. Komisija dejansko ugotavlja, da „Vodnik o pomoči“, ki ga je pripravil ADEC, navaja, da najvišja stopnja ne sme preseči stopnje, ki jo predvideva uredba o strukturnih ukrepih IFOP. S tega stališča je torej ta pomoč ob upoštevanju spodnjih navedb združljiva s skupnim trgom.

| (44) | Dejansko ostaja posebna težava pri pomoči, dodeljeni v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, in sicer zaradi obveze Francije, da ob uporabi pravil skupne ribiške politike ukine vsakršno pomoč za izgradnjo ali posodobitev. Ta obveza je bila ukinjena s pismom z dne 28. oktobra 1998 (15). Komisija je v pismu z dne 30. oktobra 2001, s katerim je Francijo obvestila o uvedbi uradnega postopka obravnave, predvidela, da je bila v tistem obdobju pomoč dodeljena. Takšna domneva je temeljila na dveh elementih: po eni strani na dejstvu, da glede na pismo Francije z dne 11. aprila 2001 Sklep korziške skupščine št. 97/36 ni bil predmet kasnejših sprememb, kar je implicitno pomenilo, da je ta sklep nepretrgoma veljal od datuma sprejetja do konca leta 1999, ter po drugi strani na dejstvu, da je poročilo Narodne skupščine izrecno navajalo, da je bila pomoč dejansko namenjena izgradnji ladij v letu 1997 (točka I.C.1.b navedenega poročila). |
| --- | --- |

(44)

Dejansko ostaja posebna težava pri pomoči, dodeljeni v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, in sicer zaradi obveze Francije, da ob uporabi pravil skupne ribiške politike ukine vsakršno pomoč za izgradnjo ali posodobitev. Ta obveza je bila ukinjena s pismom z dne 28. oktobra 1998 (15). Komisija je v pismu z dne 30. oktobra 2001, s katerim je Francijo obvestila o uvedbi uradnega postopka obravnave, predvidela, da je bila v tistem obdobju pomoč dodeljena. Takšna domneva je temeljila na dveh elementih: po eni strani na dejstvu, da glede na pismo Francije z dne 11. aprila 2001 Sklep korziške skupščine št. 97/36 ni bil predmet kasnejših sprememb, kar je implicitno pomenilo, da je ta sklep nepretrgoma veljal od datuma sprejetja do konca leta 1999, ter po drugi strani na dejstvu, da je poročilo Narodne skupščine izrecno navajalo, da je bila pomoč dejansko namenjena izgradnji ladij v letu 1997 (točka I.C.1.b navedenega poročila).

| (45) | Velja navesti odlomek iz poročila Narodne skupščine:
  „[...] — pomoč za ribištvo in ribogojstvo: | [...]. Službe ADEC so v letu 1997 tako obravnavale 114 zahtev zasebnih podjetij v zvezi s posodobitvijo majhnih ladjevij in ribogojstva ... Samo 16 od 114 preučenih zahtev je bilo zavrnjenih. |
| --- | --- | --- |

(45)

Velja navesti odlomek iz poročila Narodne skupščine:

„[...] — pomoč za ribištvo in ribogojstvo:

[...]. Službe ADEC so v letu 1997 tako obravnavale 114 zahtev zasebnih podjetij v zvezi s posodobitvijo majhnih ladjevij in ribogojstva ... Samo 16 od 114 preučenih zahtev je bilo zavrnjenih.

| | Korziška teritorialna skupnost je za vse predstavljene spise namenila skupni znesek subvencij v višini več kot 13 milijonov frankov, pri čemer je bilo 11,5 milijona pomoči dodeljene za naložbe in 1,6 milijona za delovanje. Skoraj polovica pomoči, namenjene za naložbe, je bilo povezane z deli za posodobitev majhnega ladjevja. |
| --- | --- |

Korziška teritorialna skupnost je za vse predstavljene spise namenila skupni znesek subvencij v višini več kot 13 milijonov frankov, pri čemer je bilo 11,5 milijona pomoči dodeljene za naložbe in 1,6 milijona za delovanje. Skoraj polovica pomoči, namenjene za naložbe, je bilo povezane z deli za posodobitev majhnega ladjevja.

| | Leta 1997 je bilo zgrajenih 10 ribiških ladij [...]“ |
| --- | --- |

Leta 1997 je bilo zgrajenih 10 ribiških ladij [...]“

| (46) | Francija v zvezi z domnevo v pismu Komisije z dne 30. oktobra 2001 ni imela pripomb, s katerimi bi denimo opozorila, da je bila uporaba zadevnega Sklepa št. 97/36 začasno prekinjena ali da med zadevnim obdobjem pomoč ni bila dodeljena. Lahko torej smatramo, da je bila v tistem obdobju pomoč dejansko dodeljena. |
| --- | --- |

(46)

Francija v zvezi z domnevo v pismu Komisije z dne 30. oktobra 2001 ni imela pripomb, s katerimi bi denimo opozorila, da je bila uporaba zadevnega Sklepa št. 97/36 začasno prekinjena ali da med zadevnim obdobjem pomoč ni bila dodeljena. Lahko torej smatramo, da je bila v tistem obdobju pomoč dejansko dodeljena.

| (47) | Zaporedne različice glavnih smernic so ves čas predvidevale, da je pomoč za nakup novih ladij združljiva s skupnim trgom, če se dodeli za naložbe, ki se uvrščajo med cilje POP (16). Natančneje, pri pomoči, dodeljeni med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, za katero so veljale glavne smernice iz leta 1997, je točka 2.2.3.1 navedenih glavnih smernic navajala, da „se pomoč za izgradnjo novih ribiških ladij lahko smatra za združljivo s skupnim trgom ob upoštevanju pogojev, ki jih določajo člena 7 in 10 ter Priloga III (točka 1.3) k Uredbi (ES) št. 3699/93 [...]“. |
| --- | --- |

(47)

Zaporedne različice glavnih smernic so ves čas predvidevale, da je pomoč za nakup novih ladij združljiva s skupnim trgom, če se dodeli za naložbe, ki se uvrščajo med cilje POP (16). Natančneje, pri pomoči, dodeljeni med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, za katero so veljale glavne smernice iz leta 1997, je točka 2.2.3.1 navedenih glavnih smernic navajala, da „se pomoč za izgradnjo novih ribiških ladij lahko smatra za združljivo s skupnim trgom ob upoštevanju pogojev, ki jih določajo člena 7 in 10 ter Priloga III (točka 1.3) k Uredbi (ES) št. 3699/93 [...]“.

| (48) | Odstavek 1 člena 10 Uredbe (ES) št. 3699/93 je predvidel, da „države članice lahko sprejmejo ukrepe za izgradnjo ribiških ladij, če v predvidenih rokih upoštevajo skupne vmesne cilje in končne cilje po odsekih večletnih usmeritvenih programov. Države članice Komisiji hkrati z vsemi projekti pomoči s tega področja sporočijo določbe, sprejete za zagotovitev upoštevanja tega pogoja.“ V skladu s to določbo je Komisija v pismu z dne 4. julija 1997 Francijo spomnila, da „mora torej s 1. januarjem 1997 ukiniti dodeljevanje vsakršne pomoči za izgradnjo in posodobitev.“ |
| --- | --- |

(48)

Odstavek 1 člena 10 Uredbe (ES) št. 3699/93 je predvidel, da „države članice lahko sprejmejo ukrepe za izgradnjo ribiških ladij, če v predvidenih rokih upoštevajo skupne vmesne cilje in končne cilje po odsekih večletnih usmeritvenih programov. Države članice Komisiji hkrati z vsemi projekti pomoči s tega področja sporočijo določbe, sprejete za zagotovitev upoštevanja tega pogoja.“ V skladu s to določbo je Komisija v pismu z dne 4. julija 1997 Francijo spomnila, da „mora torej s 1. januarjem 1997 ukiniti dodeljevanje vsakršne pomoči za izgradnjo in posodobitev.“

| (49) | Francija je odgovorila s pismom z dne 8. avgusta 1997, v katerem je predvsem navedla: „Ker vmesni cilji POP II do 31.12.1995 niso bili doseženi, so že v začetku leta 1996 francoske oblasti sprejele potrebne ukrepe za zamrznitev naložbenih projektov za povečanje zmogljivosti ladjevja. Sicer pa je bil julija 1996 uveden načrt za odpis ladjevja, s katerim bi pospešili zmanjšanje ribiškega ladjevja.[...] odpis ladjevja je bil predviden za 10 000 do 15 000 kW. Francija je v začetku leta 1997 tudi menila, da bo lahko izpolnila svoje cilje v okviru POP III. Zato so bila skupaj z državno pomočjo odobrena omejena naložbena dovoljenja, ki so bila v glavnem povezana z nujnimi postopki zamenjave ladij ali s postopki remotorizacije ... Vendar pa so se dokončni učinki ukrepov odpisa ladjevja potrdili šele konec prvega semestra 1997 [...]“ |
| --- | --- |

(49)

Francija je odgovorila s pismom z dne 8. avgusta 1997, v katerem je predvsem navedla: „Ker vmesni cilji POP II do 31.12.1995 niso bili doseženi, so že v začetku leta 1996 francoske oblasti sprejele potrebne ukrepe za zamrznitev naložbenih projektov za povečanje zmogljivosti ladjevja. Sicer pa je bil julija 1996 uveden načrt za odpis ladjevja, s katerim bi pospešili zmanjšanje ribiškega ladjevja.[...] odpis ladjevja je bil predviden za 10 000 do 15 000 kW. Francija je v začetku leta 1997 tudi menila, da bo lahko izpolnila svoje cilje v okviru POP III. Zato so bila skupaj z državno pomočjo odobrena omejena naložbena dovoljenja, ki so bila v glavnem povezana z nujnimi postopki zamenjave ladij ali s postopki remotorizacije ... Vendar pa so se dokončni učinki ukrepov odpisa ladjevja potrdili šele konec prvega semestra 1997 [...]“

| (50) | Dejansko je Francija šele v drugem semestru leta 1998 lahko dosegla cilje POP. Kot je Komisija v pismu z dne 28. oktobra 1998 obvestila Francijo, „po našem pogovoru z dne 21. oktobra 1998, naših predhodnih sestankih in podrobnostih, ki ste jih navedli v svojih pismih z dne 5. in 22. oktobra 1998, vam z veseljem sporočam, da Generalni direktorat za ribištvo lahko sprejme obnovitev naložb, kot ste jo predvideli, to pomeni, zelo previdno in z dajanjem prednosti predvsem koristi mladih ribičev, ne da bi se pri tem povečala zmogljivost, in z upoštevanjem ciljev POP.“ |
| --- | --- |

(50)

Dejansko je Francija šele v drugem semestru leta 1998 lahko dosegla cilje POP. Kot je Komisija v pismu z dne 28. oktobra 1998 obvestila Francijo, „po našem pogovoru z dne 21. oktobra 1998, naših predhodnih sestankih in podrobnostih, ki ste jih navedli v svojih pismih z dne 5. in 22. oktobra 1998, vam z veseljem sporočam, da Generalni direktorat za ribištvo lahko sprejme obnovitev naložb, kot ste jo predvideli, to pomeni, zelo previdno in z dajanjem prednosti predvsem koristi mladih ribičev, ne da bi se pri tem povečala zmogljivost, in z upoštevanjem ciljev POP.“

| (51) | Kot lahko sklepamo iz te izmenjave pisem, se je Francija dobro zavedala, da ne bo dosegla vmesnih ciljev POP III, a je kljub temu odobrila pomoč za nakup novih ladij. Pogoj iz člena 10 Uredbe (ES) št. 3699/93 torej ni bil upoštevan. Iz tega izhaja, da je bila ob uporabi točke 2.2.3.1 glavnih smernic iz leta 1997 v tem obdobju dodeljena pomoč za nakup novih ladij nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(51)

Kot lahko sklepamo iz te izmenjave pisem, se je Francija dobro zavedala, da ne bo dosegla vmesnih ciljev POP III, a je kljub temu odobrila pomoč za nakup novih ladij. Pogoj iz člena 10 Uredbe (ES) št. 3699/93 torej ni bil upoštevan. Iz tega izhaja, da je bila ob uporabi točke 2.2.3.1 glavnih smernic iz leta 1997 v tem obdobju dodeljena pomoč za nakup novih ladij nezdružljiva s skupnim trgom.

| (52) | Uvedba uradnega postopka obravnave je bila povezana s pomočjo za predelavo in opremo ladij, dodeljeno v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, če se je zaradi izvedenih del povečala zmogljivost ladje. Tovrstna pomoč se podobno kot pomoč za nakup novih ladij ni uvrščala med cilje POP. |
| --- | --- |

(52)

Uvedba uradnega postopka obravnave je bila povezana s pomočjo za predelavo in opremo ladij, dodeljeno v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, če se je zaradi izvedenih del povečala zmogljivost ladje. Tovrstna pomoč se podobno kot pomoč za nakup novih ladij ni uvrščala med cilje POP.

| (53) | V poročilu Narodne skupščine (točka I.C.1.b) je upoštevana pomoč za posodobitev ladij. Enako kot je bilo navedeno, da je bilo zgrajenih 10 ribiških ladij, je bilo omenjeno da „[...] je bilo 38 ladij različno predelanih in opremljenih [...]“. Očitno je torej, da je bila v tem obdobju dodeljena pomoč za posodobitev. |
| --- | --- |

(53)

V poročilu Narodne skupščine (točka I.C.1.b) je upoštevana pomoč za posodobitev ladij. Enako kot je bilo navedeno, da je bilo zgrajenih 10 ribiških ladij, je bilo omenjeno da „[...] je bilo 38 ladij različno predelanih in opremljenih [...]“. Očitno je torej, da je bila v tem obdobju dodeljena pomoč za posodobitev.

| (54) | Zaporedni sklepi korziške regije so izrecno predvideli, da je predmet pomoči lahko oprema „z motorjem, katerega zmogljivost je prilagojena velikosti ladje“. Ta izraz jasno dokazuje, da se je pomoč za posodobitev lahko nanašala na zmogljivejši motor. Poleg tega Francija enako kot pri pomoči za nakup ladij ni imela nobenih pripomb v zvezi z domnevo iz pisma Komisije z dne 30. oktobra 2001, po kateri je bila v tem obdobju dodeljena pomoč za nakup zmogljivejšega motorja, kot je bil prejšnji. Lahko torej smatramo, da je bila pomoč za posodobitev, s katero bi se povečala zmogljivost, v teh posameznih primerih dejansko dodeljena. |
| --- | --- |

(54)

Zaporedni sklepi korziške regije so izrecno predvideli, da je predmet pomoči lahko oprema „z motorjem, katerega zmogljivost je prilagojena velikosti ladje“. Ta izraz jasno dokazuje, da se je pomoč za posodobitev lahko nanašala na zmogljivejši motor. Poleg tega Francija enako kot pri pomoči za nakup ladij ni imela nobenih pripomb v zvezi z domnevo iz pisma Komisije z dne 30. oktobra 2001, po kateri je bila v tem obdobju dodeljena pomoč za nakup zmogljivejšega motorja, kot je bil prejšnji. Lahko torej smatramo, da je bila pomoč za posodobitev, s katero bi se povečala zmogljivost, v teh posameznih primerih dejansko dodeljena.

| (55) | V glavnih smernicah iz leta 1997 je bilo enako kot pri pomoči za izgradnjo v točki 2.2.3.2 navedeno, da „se pomoč za posodobitev delujočih ribiških ladij lahko smatra za združljivo s skupnim trgom ob upoštevanju pogojev, ki jih določajo člena 7 in 10 ter Priloga III (točka 1.4) k Uredbi (ES) št. 3699/93 [...]“. Odstavek 2 člena 10 Uredbe (ES) št. 3699/93 je predvidel, da „države članice lahko sprejmejo ukrepe za posodobitev ribiških ladij; za te ukrepe veljajo pogoji iz odstavka 1 [izgradnja ladij], če bi se zaradi naložb lahko povečala ribolovna učinkovitost.“ |
| --- | --- |

(55)

V glavnih smernicah iz leta 1997 je bilo enako kot pri pomoči za izgradnjo v točki 2.2.3.2 navedeno, da „se pomoč za posodobitev delujočih ribiških ladij lahko smatra za združljivo s skupnim trgom ob upoštevanju pogojev, ki jih določajo člena 7 in 10 ter Priloga III (točka 1.4) k Uredbi (ES) št. 3699/93 [...]“. Odstavek 2 člena 10 Uredbe (ES) št. 3699/93 je predvidel, da „države članice lahko sprejmejo ukrepe za posodobitev ribiških ladij; za te ukrepe veljajo pogoji iz odstavka 1 [izgradnja ladij], če bi se zaradi naložb lahko povečala ribolovna učinkovitost.“

| (56) | Pogoj iz člena 10 Uredbe (ES) št. 3699/93 torej ni bil upoštevan. Iz tega izhaja, da je bila ob uporabi točke 2.2.3.2 glavnih smernic iz leta 1997 v tem obdobju pomoč za posodobitev, zaradi katere se je povečala zmogljivost, nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(56)

Pogoj iz člena 10 Uredbe (ES) št. 3699/93 torej ni bil upoštevan. Iz tega izhaja, da je bila ob uporabi točke 2.2.3.2 glavnih smernic iz leta 1997 v tem obdobju pomoč za posodobitev, zaradi katere se je povečala zmogljivost, nezdružljiva s skupnim trgom.

| (57) | Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 39, je Francija priskrbela podatke, ki so pokazali, da je bilo starostno merilo dejansko upoštevano. Dvomov, ki jih je Komisija izrazila pri uvedbi uradnega postopka obravnave, torej ni več. Enako velja za najvišjo možno stopnjo pomoči. |
| --- | --- |

(57)

Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 39, je Francija priskrbela podatke, ki so pokazali, da je bilo starostno merilo dejansko upoštevano. Dvomov, ki jih je Komisija izrazila pri uvedbi uradnega postopka obravnave, torej ni več. Enako velja za najvišjo možno stopnjo pomoči.

| (58) | Sicer pa je Francija v svojem odgovoru z dne 21. decembra 2001 v zvezi z obvezo, da tovrstno pomoč prihrani za začetek delovanja mladih ribičev ali za nadomestitev ladje po popolni izgubi, navedla, da je bila tovrstna pomoč v tem pogledu dodeljena ob upoštevanju veljavnih določb Skupnosti. Zato se lahko smatra, da je tovrstna pomoč združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(58)

Sicer pa je Francija v svojem odgovoru z dne 21. decembra 2001 v zvezi z obvezo, da tovrstno pomoč prihrani za začetek delovanja mladih ribičev ali za nadomestitev ladje po popolni izgubi, navedla, da je bila tovrstna pomoč v tem pogledu dodeljena ob upoštevanju veljavnih določb Skupnosti. Zato se lahko smatra, da je tovrstna pomoč združljiva s skupnim trgom.

| (59) | Pomoč za ribogojstvo je v skladu z zaporednimi različicami glavnih smernic združljiva s skupnim trgom, če se upoštevajo pogoji uredbe o strukturnih skladih Skupnosti v ribiškem sektorju. |
| --- | --- |

(59)

Pomoč za ribogojstvo je v skladu z zaporednimi različicami glavnih smernic združljiva s skupnim trgom, če se upoštevajo pogoji uredbe o strukturnih skladih Skupnosti v ribiškem sektorju.

| (60) | Kot je v svojem pismu z dne 21. decembra 2001 navedla Francija, je „Vodnik o pomoči“ te pogoje upošteval, pri čemer je bilo posebej navedeno, da mora najvišja stopnja odobrene pomoči upoštevati pomoč iz drugih virov. |
| --- | --- |

(60)

Kot je v svojem pismu z dne 21. decembra 2001 navedla Francija, je „Vodnik o pomoči“ te pogoje upošteval, pri čemer je bilo posebej navedeno, da mora najvišja stopnja odobrene pomoči upoštevati pomoč iz drugih virov.

| (61) | Zato se pomoč za ribogojstvo lahko smatra za združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(61)

Zato se pomoč za ribogojstvo lahko smatra za združljivo s skupnim trgom.

VI.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (62) | Državna pomoč, ki je bila v Franciji v korziški regiji uvedena s Sklepom korziške skupščine št. 85/10 bis z dne 29. marca 1985, ki je bil naknadno spremenjen s sklepi z dne 30. novembra 1990 (št. 90/99), 19. decembra 1991 (št. 91/1032), 23. februarja 1993 (št. 93/25), 9. marca 1995 (št. 95/16), 11. septembra 1995 (št. 95/79) in 11. aprila 1997 (št. 97/36), je nezdružljiva s skupnim trgom, kar zadeva:






  — | pomoč za nakup novih ladij, dodeljeno v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, |
| --- | --- | --- |

(62)

Državna pomoč, ki je bila v Franciji v korziški regiji uvedena s Sklepom korziške skupščine št. 85/10 bis z dne 29. marca 1985, ki je bil naknadno spremenjen s sklepi z dne 30. novembra 1990 (št. 90/99), 19. decembra 1991 (št. 91/1032), 23. februarja 1993 (št. 93/25), 9. marca 1995 (št. 95/16), 11. septembra 1995 (št. 95/79) in 11. aprila 1997 (št. 97/36), je nezdružljiva s skupnim trgom, kar zadeva:

—

pomoč za nakup novih ladij, dodeljeno v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998,

| — | pomoč za predelavo in opremo obstoječih ladij, dodeljeno v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, če se je zaradi del povečala zmogljivost. |
| --- | --- |

—

pomoč za predelavo in opremo obstoječih ladij, dodeljeno v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, če se je zaradi del povečala zmogljivost.

| (63) | Francija mora v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 začeti izterjavo te pomoči. |
| --- | --- |

(63)

Francija mora v skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 659/1999 začeti izterjavo te pomoči.

| (64) | Naslednje vrste pomoči so združljive s skupnim trgom:






  — | pomoč za nakup novih ladij, ki ni bila dodeljena v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, |
| --- | --- | --- |

(64)

Naslednje vrste pomoči so združljive s skupnim trgom:

—

pomoč za nakup novih ladij, ki ni bila dodeljena v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998,

| — | pomoč za predelavo in opremo obstoječih ladij, ki ni bila dodeljena v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998 ali je bila dodeljena v tem obdobju, če se zmogljivost ni povečala, |
| --- | --- |

—

pomoč za predelavo in opremo obstoječih ladij, ki ni bila dodeljena v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998 ali je bila dodeljena v tem obdobju, če se zmogljivost ni povečala,

| — | pomoč za nakup rabljenih ladij, |
| --- | --- |

—

pomoč za nakup rabljenih ladij,

| — | pomoč za ribogojstvo – |
| --- | --- |

—

pomoč za ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Ukrepi pomoči, ki jih je Francija izvedla v korziški regiji in so bili uvedeni s Sklepom korziške skupščine št. 85/10 bis z dne 29. marca 1985, naknadno spremenjenim s sklepi z dne 30. novembra 1990 (št. 90/99), 19. decembra 1991 (št. 91/1032), 23. februarja 1993 (št. 93/25), 9. marca 1995 (št. 95/16), 11. septembra 1995 (št. 95/79) in 11. aprila 1997 (št. 97/36), so nezdružljivi s skupnim trgom, kar zadeva:

| (a) | pomoč za nakup novih ladij, dodeljeno v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998; |
| --- | --- |

(a)

pomoč za nakup novih ladij, dodeljeno v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998;

| (b) | pomoč za predelavo in opremo obstoječih ladij, dodeljeno v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, če se je zaradi del povečala zmogljivost. |
| --- | --- |

(b)

pomoč za predelavo in opremo obstoječih ladij, dodeljeno v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, če se je zaradi del povečala zmogljivost.

Člen 2

Naslednji ukrepi pomoči, ki jih je Francija izvedla v korziški regiji in jih je uvedel sklep korziške skupščine iz člena 1, so združljivi s skupnim trgom:

| (a) | pomoč za nakup novih ladij, ki ni bila dodeljena v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998, |
| --- | --- |

(a)

pomoč za nakup novih ladij, ki ni bila dodeljena v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998,

| (b) | pomoč za predelavo in opremo obstoječih ladij v obdobju, ki ni bila dodeljena v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998 ali je bila dodeljena v tem obdobju, če se zmogljivost ni povečala; |
| --- | --- |

(b)

pomoč za predelavo in opremo obstoječih ladij v obdobju, ki ni bila dodeljena v obdobju med 1. januarjem 1997 in 28. oktobrom 1998 ali je bila dodeljena v tem obdobju, če se zmogljivost ni povečala;

| (c) | pomoč za nakup rabljenih ladij; |
| --- | --- |

(c)

pomoč za nakup rabljenih ladij;

| (d) | pomoč za ribogojstvo med letoma 1994 in 1999. |
| --- | --- |

(d)

pomoč za ribogojstvo med letoma 1994 in 1999.

Člen 3

1.   Francija sprejme vse potrebne ukrepe, da od svojih upravičencev izterja pomoč iz člena 1, ki jim je že bila nezakonito dodeljena.

2.   Izterjava se izvede nemudoma in v skladu s postopki nacionalnega prava, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev te odločbe. Pomoč, ki jo je treba izterjati, vključuje obresti od dne, ko so jo upravičenci prejeli, pa do dneva izterjave. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti, se izračuna in uporabi v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (17).

Člen 4

Francija Komisijo obvesti o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev te odločbe, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Republiko Francijo.

V Bruslju, 14. julija 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  Poročilo je dostopno na spletni strani Narodne skupščine: http://www.assemblee-nationale.fr/dossiers/corse.asp

1

(2)  UL C 25, 29.1.2002, str. 2.

2

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

3

(4)  UL C 19, 20.1.2001, str. 7.

4

(5)  UL C 268, 19.10.1985, str. 2.

5

(6)  UL C 313, 8.12.1988, str. 21.

6

(7)  UL C 152, 17.6.1992, str. 2.

7

(8)  UL C 260, 17.9.1994, str. 3.

8

(9)  UL C 100, 17.3.1997, str. 12.

9

(10)  UL L 290, 22.10.1983, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3733/85 (UL L 361, 31.12.1985, str. 78).

10

(11)  UL L 376, 31.12.1986, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3946/92 (UL L 401, 31.12.1992, str. 1).

11

(12)  UL L 346, 31.12.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 25/97 (UL L 6, 10.1.1997, str. 7).

12

(13)  UL L 312, 20.11.1998, str. 19.

13

(14)  Odločba Komisije 92/588/EGS z dne 21. decembra 1992 o večletnem usmeritvenem programu za ribiško ladjevje Francije za obdobje 1993–1996 v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 4028/86 (UL L 401, 31.12.1992, str. 3. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 95/238/ES (UL L 166, 15.7.1995, str. 1)).

14

(15)  Glej uvodno izjavo 33.

15

(16)  Glej uvodno izjavo 33.

16

(17)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

17

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/49

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 14. julija 2004

o nekaterih ukrepih pomoči, ki jih je Francija izvedla v korist ribogojcev in ribičev

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 2588)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/239/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

potem ko je v skladu z navedenim členom pozvala zainteresirane, da predložijo svoje pripombe,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Francija je v pismu z dne 21. junija 2000 obvestila Komisijo o ukrepih za nadomestilo škode, ki jih je sprejela v korist ribičev in ribogojcev, ki so bili po eni strani oškodovani zaradi onesnaženja z ogljikovodiki po brodolomu ladje Erika v Biskajskem zalivu 12. decembra 1999 in po drugi strani zaradi hudega neurja, ki je z neobičajno močjo divjalo 27. in 28. decembra 1999. Komisiji so bile na njeno zahtevo poslane dodatne informacije v pismih z dne 28. novembra 2000, 6. aprila in 13. avgusta 2001. Ker so bili navedeni ukrepi izvedeni, preden se je Komisija lahko odločila, ali so združljivi s skupnim trgom, je bil dosje kot nepriglašen program pomoči registriran pod številko NN 80/2000. |
| --- | --- |

(1)

Francija je v pismu z dne 21. junija 2000 obvestila Komisijo o ukrepih za nadomestilo škode, ki jih je sprejela v korist ribičev in ribogojcev, ki so bili po eni strani oškodovani zaradi onesnaženja z ogljikovodiki po brodolomu ladje Erika v Biskajskem zalivu 12. decembra 1999 in po drugi strani zaradi hudega neurja, ki je z neobičajno močjo divjalo 27. in 28. decembra 1999. Komisiji so bile na njeno zahtevo poslane dodatne informacije v pismih z dne 28. novembra 2000, 6. aprila in 13. avgusta 2001. Ker so bili navedeni ukrepi izvedeni, preden se je Komisija lahko odločila, ali so združljivi s skupnim trgom, je bil dosje kot nepriglašen program pomoči registriran pod številko NN 80/2000.

| (2) | Komisija je v pismu z dne 11. decembra 2001 Francijo obvestila o svoji odločitvi, da na eni strani nekatere predvidene ukrepe razume kot združljive s skupnim trgom ter na drugi strani za druge ukrepe uvede uradni postopek preiskave, predviden v členu 88(2) Pogodbe. Francija je svoje pripombe sporočila v pismu z dne 5. marca 2002. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v pismu z dne 11. decembra 2001 Francijo obvestila o svoji odločitvi, da na eni strani nekatere predvidene ukrepe razume kot združljive s skupnim trgom ter na drugi strani za druge ukrepe uvede uradni postopek preiskave, predviden v členu 88(2) Pogodbe. Francija je svoje pripombe sporočila v pismu z dne 5. marca 2002.

| (3) | Odločitev Komisije o začetku uradnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane k predložitvi pripomb o zadevnih ukrepih. Komisija ni prejela pripomb. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije o začetku uradnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane k predložitvi pripomb o zadevnih ukrepih. Komisija ni prejela pripomb.

II.   OPIS

| (4) | Ukrepi, ki so predmet te zadeve in za katere se je začel uradni postopek preiskave, so naslednji:






  1. | ukrepi v korist ribogojcev v departmajih Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime in Gironde (v nadaljevanju „departmaji na atlantski obali od Finistère do Gironde“):






  — | oprostitev socialnih prispevkov za prvo četrtletje 2000 (ali povprečno četrtletje), |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Ukrepi, ki so predmet te zadeve in za katere se je začel uradni postopek preiskave, so naslednji:

1.

ukrepi v korist ribogojcev v departmajih Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime in Gironde (v nadaljevanju „departmaji na atlantski obali od Finistère do Gironde“):

—

oprostitev socialnih prispevkov za prvo četrtletje 2000 (ali povprečno četrtletje),

| — | finančne olajšave; |
| --- | --- |

—

finančne olajšave;

| 2. | dodatni ukrepi v korist ribogojcev in ribičev v vsej Franciji:






  — | dodatni ukrep zmanjšanja socialnih prispevkov za vse ribogojce (za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000) in ribiče v Franciji in čezmorskih departmajih (za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000), |
| --- | --- | --- |

2.

dodatni ukrepi v korist ribogojcev in ribičev v vsej Franciji:

—

dodatni ukrep zmanjšanja socialnih prispevkov za vse ribogojce (za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000) in ribiče v Franciji in čezmorskih departmajih (za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000),

| — | oprostitev državnih pristojbin za leto 2000 za vse ribogojce; Komisija je v okviru sklepa o začetku uradnega postopka preiskave menila, da je ta oprostitev veljala samo za ribogojnice v departmajih na atlantski obali od Finistère de Gironde, vendar se je kasneje izkazalo, da je bil ta ukrep splošen dodatni ukrep, ki se je uporabil za vse proizvajalce v Franciji in čezmorskih departmajih. |
| --- | --- |

—

oprostitev državnih pristojbin za leto 2000 za vse ribogojce; Komisija je v okviru sklepa o začetku uradnega postopka preiskave menila, da je ta oprostitev veljala samo za ribogojnice v departmajih na atlantski obali od Finistère de Gironde, vendar se je kasneje izkazalo, da je bil ta ukrep splošen dodatni ukrep, ki se je uporabil za vse proizvajalce v Franciji in čezmorskih departmajih.

| (5) | Komisija opozarja, da so naslednji ukrepi, ki so bili razumljeni kot združljivi s skupnim trgom, o čemer je bila Francija obveščena v pismu z dne 11. decembra 2001, zadevali podjetja v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde:






  — | ukrepi v korist ribogojcev: izvedba programa za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč, pomoč pri obnovi materiala in zalog, predplačila odškodnine FIPOL (Mednarodni sklad za nadomestilo škode zaradi onesnaženja z ogljikovodiki), |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija opozarja, da so naslednji ukrepi, ki so bili razumljeni kot združljivi s skupnim trgom, o čemer je bila Francija obveščena v pismu z dne 11. decembra 2001, zadevali podjetja v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde:

—

ukrepi v korist ribogojcev: izvedba programa za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč, pomoč pri obnovi materiala in zalog, predplačila odškodnine FIPOL (Mednarodni sklad za nadomestilo škode zaradi onesnaženja z ogljikovodiki),

| — | ukrepi v korist ribičev: pomoč za obnovo ribiških ladij in opreme, izgubljene ali poškodovane med neurjem, predplačila odškodnine FIPOL, pavšalna pomoč za izpad dohodka zaradi škode, nastale med neurjem. |
| --- | --- |

—

ukrepi v korist ribičev: pomoč za obnovo ribiških ladij in opreme, izgubljene ali poškodovane med neurjem, predplačila odškodnine FIPOL, pavšalna pomoč za izpad dohodka zaradi škode, nastale med neurjem.

A.   Ukrepi v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde

1.   Oprostitev socialnih prispevkov v prvem četrtletju 2000 (ali za povprečno četrtletje)

| (6) | Ta ukrep je bil namenjen dvema kategorijama ribogojcev: na eni strani tistim, ki so zaradi neurja decembra 1999 utrpeli škodo na zalogah in materialu in so bili deležni pomoči za obnovo zalog, in na drugi strani tistim, ki so utrpeli škodo zaradi onesnaženja z ogljikovodiki z ladje Erika in so bili deležni predplačila odškodnine, ki jo mora nakazati FIPOL. |
| --- | --- |

(6)

Ta ukrep je bil namenjen dvema kategorijama ribogojcev: na eni strani tistim, ki so zaradi neurja decembra 1999 utrpeli škodo na zalogah in materialu in so bili deležni pomoči za obnovo zalog, in na drugi strani tistim, ki so utrpeli škodo zaradi onesnaženja z ogljikovodiki z ladje Erika in so bili deležni predplačila odškodnine, ki jo mora nakazati FIPOL.

| (7) | Šlo je za ciljni ukrep, izveden na podlagi položaja podjetja. Nanašal se je na en, dva ali tri mesece glede na obseg škode, ki jo je podjetje utrpelo. Oprostitev socialnih prispevkov je bila v izbranem obdobju popolna. |
| --- | --- |

(7)

Šlo je za ciljni ukrep, izveden na podlagi položaja podjetja. Nanašal se je na en, dva ali tri mesece glede na obseg škode, ki jo je podjetje utrpelo. Oprostitev socialnih prispevkov je bila v izbranem obdobju popolna.

| (8) | Zahtevke so obravnavali „departmajski centri za nadomestilo škode“, ustanovljeni v vsakem od zadevnih departmajev pod vodstvom prefekta in s sodelovanjem zadevnih javnih uprav, strokovnih organizacij, bank in zavarovalnic. Seznam upravičencev je sestavila direkcija za morski ribolov in gojišča na predlog prefektov departmajev. Na njem je bilo 1 476 podjetij. Znesek oprostitve je znašal 0,87 milijona eurov. |
| --- | --- |

(8)

Zahtevke so obravnavali „departmajski centri za nadomestilo škode“, ustanovljeni v vsakem od zadevnih departmajev pod vodstvom prefekta in s sodelovanjem zadevnih javnih uprav, strokovnih organizacij, bank in zavarovalnic. Seznam upravičencev je sestavila direkcija za morski ribolov in gojišča na predlog prefektov departmajev. Na njem je bilo 1 476 podjetij. Znesek oprostitve je znašal 0,87 milijona eurov.

2.   Finančne olajšave

| (9) | Ta ukrep je bil namenjen podjetjem iz uvodnih izjav od (6) do (8). V okviru individualnih načrtov za poravnavo dolga je šlo za prevzem dela zapadlih obresti ali obresti, ki bodo zapadle leta 2000, 2001 in 2002, na srednje- in dolgoročna posojila in posojila za konsolidacijo poslovanja. Cilj teh ukrepov je bil, po navedbah Francije v pismu z dne 13. avgusta 2001, olajšati finančna bremena podjetij, prizadetih zaradi dogodkov (neurja in izlitja nafte). |
| --- | --- |

(9)

Ta ukrep je bil namenjen podjetjem iz uvodnih izjav od (6) do (8). V okviru individualnih načrtov za poravnavo dolga je šlo za prevzem dela zapadlih obresti ali obresti, ki bodo zapadle leta 2000, 2001 in 2002, na srednje- in dolgoročna posojila in posojila za konsolidacijo poslovanja. Cilj teh ukrepov je bil, po navedbah Francije v pismu z dne 13. avgusta 2001, olajšati finančna bremena podjetij, prizadetih zaradi dogodkov (neurja in izlitja nafte).

| (10) | Dokumentacijo je bilo treba predložiti najkasneje do 1. aprila 2000. Preučile so jo departmajske direkcije za pomorske zadeve in jo predložile centru za nadomestilo škode. Znesek pomoči je bil prilagojen po lokalno določenih merilih. Centri za nadomestilo škode so morali zlasti upoštevati obseg izgub dejavnosti, ki so bile dejansko ugotovljene pozimi 1999–2000, zadolženost in šibkost podjetja, znesek prihodkov iz poslovanja v zadnjih dveh proračunskih letih, morebitne zunanje prihodke, ki so jih bili v istem obdobju deležni zainteresirani, in tudi sposobnost preživetja zadevnega podjetja. Od upnikov (bank in dobaviteljev) prizadetih podjetij se je zahtevalo, da se še posebej potrudijo. Znesek pomoči ni smel preseči 48 000 francoskih frankov (FRF) (oziroma 7 317 eurov), razen v posebno kritičnem položaju, kot ga je ocenil center za nadomestilo škode in ki je upravičil zvišanje zgornje meje na 62 000 FRF (9 451 eurov). |
| --- | --- |

(10)

Dokumentacijo je bilo treba predložiti najkasneje do 1. aprila 2000. Preučile so jo departmajske direkcije za pomorske zadeve in jo predložile centru za nadomestilo škode. Znesek pomoči je bil prilagojen po lokalno določenih merilih. Centri za nadomestilo škode so morali zlasti upoštevati obseg izgub dejavnosti, ki so bile dejansko ugotovljene pozimi 1999–2000, zadolženost in šibkost podjetja, znesek prihodkov iz poslovanja v zadnjih dveh proračunskih letih, morebitne zunanje prihodke, ki so jih bili v istem obdobju deležni zainteresirani, in tudi sposobnost preživetja zadevnega podjetja. Od upnikov (bank in dobaviteljev) prizadetih podjetij se je zahtevalo, da se še posebej potrudijo. Znesek pomoči ni smel preseči 48 000 francoskih frankov (FRF) (oziroma 7 317 eurov), razen v posebno kritičnem položaju, kot ga je ocenil center za nadomestilo škode in ki je upravičil zvišanje zgornje meje na 62 000 FRF (9 451 eurov).

| (11) | Individualni načrti za poravnavo dolga, pripravljeni v okviru tega postopka, so vodili v pripravo sporazuma, ki so ga odobrile vse strani in s katerim se ugotovil, prispevek vsake od njih k njegovi uresničitvi. Sklep o dodelitvi pomoči je sprejel prefekt departmaja. Splošni znesek pomoči je znašal okrog 8 milijonov FRF (1,2 milijona eurov) za 1 083 podjetij. |
| --- | --- |

(11)

Individualni načrti za poravnavo dolga, pripravljeni v okviru tega postopka, so vodili v pripravo sporazuma, ki so ga odobrile vse strani in s katerim se ugotovil, prispevek vsake od njih k njegovi uresničitvi. Sklep o dodelitvi pomoči je sprejel prefekt departmaja. Splošni znesek pomoči je znašal okrog 8 milijonov FRF (1,2 milijona eurov) za 1 083 podjetij.

B.   Dodatni ukrepi

| (12) | Minister za kmetijstvo in ribištvo se je odločil, da bodo podjetja za dopolnitev že opisanih ukrepov – naj gre za ukrepe, za katere se je začel uradni postopek preiskave, ali za ukrepe, za katere je Komisija že izdala pozitivno mnenje - deležna dodatnih ukrepov, da bi po mnenju Francije rešili težave ribiškega in ribogojnega sektorja zaradi neurja in izlitja nafte, in upoštevali škodo, ki so jo podjetja te panoge utrpela zaradi propadanja trga. |
| --- | --- |

(12)

Minister za kmetijstvo in ribištvo se je odločil, da bodo podjetja za dopolnitev že opisanih ukrepov – naj gre za ukrepe, za katere se je začel uradni postopek preiskave, ali za ukrepe, za katere je Komisija že izdala pozitivno mnenje - deležna dodatnih ukrepov, da bi po mnenju Francije rešili težave ribiškega in ribogojnega sektorja zaradi neurja in izlitja nafte, in upoštevali škodo, ki so jo podjetja te panoge utrpela zaradi propadanja trga.

1.   Oprostitev državnih pristojbin v letu 2000 za vse ribogojce

| (13) | Glede na podatke, ki jih je Francija sporočila v pismu z dne 21. junija 2000 oziroma pred odločitvijo o začetku uradnega postopka preiskave, je bila oprostitev državne pristojbine za leto 2000 odobrena za koncesije za morska gojišča na morskih območjih v javni lasti in za dovoljenja za zajemanje vode za oskrbo parcel v zasebni lasti. |
| --- | --- |

(13)

Glede na podatke, ki jih je Francija sporočila v pismu z dne 21. junija 2000 oziroma pred odločitvijo o začetku uradnega postopka preiskave, je bila oprostitev državne pristojbine za leto 2000 odobrena za koncesije za morska gojišča na morskih območjih v javni lasti in za dovoljenja za zajemanje vode za oskrbo parcel v zasebni lasti.

| (14) | Francija je v pismu z dne 5. marca 2002, v katerem je sporočila komentarje o začetku postopka, nakazala, da je bil ta ukrep del dodatnih olajševalnih ukrepov v korist vseh ribogojcev v Franciji in čezmorskih departmajih. |
| --- | --- |

(14)

Francija je v pismu z dne 5. marca 2002, v katerem je sporočila komentarje o začetku postopka, nakazala, da je bil ta ukrep del dodatnih olajševalnih ukrepov v korist vseh ribogojcev v Franciji in čezmorskih departmajih.

| (15) | Francija je na zahtevo Komisije v pismu z dne 24. septembra 2002 potrdila, da je bila s sklepom z dne 12. septembra 2000 ta oprostitev razširjena na vse lastnike morskih gojišč. |
| --- | --- |

(15)

Francija je na zahtevo Komisije v pismu z dne 24. septembra 2002 potrdila, da je bila s sklepom z dne 12. septembra 2000 ta oprostitev razširjena na vse lastnike morskih gojišč.

| (16) | Znesek te oprostitve je znašal 3,81 milijona eurov. |
| --- | --- |

(16)

Znesek te oprostitve je znašal 3,81 milijona eurov.

2.   Zmanjšanje socialnih prispevkov v korist ribogojcev in ribičev

| (17) | Minister za kmetijstvo in ribištvo je v dveh okrožnicah z dne 15. aprila 2000 in 13. julija 2000 sklenil, da bodo vsa podjetja v sektorju deležna 50-odstotnega zmanjšanja socialnih prispevkov, in sicer ribogojci za obdobje od 15. aprila 2000 do 15. julija 2000 ter ribiči za obdobje od 15. aprila 2000 do 15. oktobra 2000. |
| --- | --- |

(17)

Minister za kmetijstvo in ribištvo je v dveh okrožnicah z dne 15. aprila 2000 in 13. julija 2000 sklenil, da bodo vsa podjetja v sektorju deležna 50-odstotnega zmanjšanja socialnih prispevkov, in sicer ribogojci za obdobje od 15. aprila 2000 do 15. julija 2000 ter ribiči za obdobje od 15. aprila 2000 do 15. oktobra 2000.

| (18) | To zmanjšanje je zadevalo prispevke delodajalcev in delojemalcev in je veljalo za vse ribiče in ribogojce v Franciji in čezmorskih departmajih. |
| --- | --- |

(18)

To zmanjšanje je zadevalo prispevke delodajalcev in delojemalcev in je veljalo za vse ribiče in ribogojce v Franciji in čezmorskih departmajih.

| (19) | Načini zmanjšanja so se razlikovali glede na to, ali so bili prispevki nakazani ENIM (Nacionalnemu zavodu za invalidne pomorščake) ali MSA (Kmetijski vzajemni zavarovalnici). |
| --- | --- |

(19)

Načini zmanjšanja so se razlikovali glede na to, ali so bili prispevki nakazani ENIM (Nacionalnemu zavodu za invalidne pomorščake) ali MSA (Kmetijski vzajemni zavarovalnici).

| (20) | Pri prispevkih, nakazanih ENIM, je stopnja zmanjšanja znašala 50 % za prispevke delojemalcev in tudi delodajalcev. Vendar so bile pri ladjah, pri katerih se ne uporablja plačevanje po deležu, oprostitve delodajalčevih prispevkov izjemoma zvišane na 75 %. Francija to drugačno stopnjo razlaga s tem, da obstaja pri plačilu po deležu tesna finančna solidarnost med ladjarjem in posadko glede na težave, s katerimi se srečujejo pri ribolovu, zlasti kar zadeva izpad prometa, medtem ko pri industrijski opremi, za katero ta vrsta plačila ne obstaja, največji del gospodarskih težav nosijo ladjarji. |
| --- | --- |

(20)

Pri prispevkih, nakazanih ENIM, je stopnja zmanjšanja znašala 50 % za prispevke delojemalcev in tudi delodajalcev. Vendar so bile pri ladjah, pri katerih se ne uporablja plačevanje po deležu, oprostitve delodajalčevih prispevkov izjemoma zvišane na 75 %. Francija to drugačno stopnjo razlaga s tem, da obstaja pri plačilu po deležu tesna finančna solidarnost med ladjarjem in posadko glede na težave, s katerimi se srečujejo pri ribolovu, zlasti kar zadeva izpad prometa, medtem ko pri industrijski opremi, za katero ta vrsta plačila ne obstaja, največji del gospodarskih težav nosijo ladjarji.

| (21) | Načini zmanjšanja prispevkov, dolgovanih MSA za ribogojce, ki jih pokriva ta sistem, so bili določeni v okrožnici ministrstva za kmetijstvo in ribištvo z dne 25. aprila 2000. Zmanjšanje je ustrezalo 50-odstotnemu prevzemu plačila prispevkov, ki jih lastniki in direktorji podjetij dolgujejo za tri dvanajstine prispevkov za leto 1999, in prispevkov, ki so jih dolžni plačati za svoje zaposlene za plače zadnjih treh mesecev leta 1999. |
| --- | --- |

(21)

Načini zmanjšanja prispevkov, dolgovanih MSA za ribogojce, ki jih pokriva ta sistem, so bili določeni v okrožnici ministrstva za kmetijstvo in ribištvo z dne 25. aprila 2000. Zmanjšanje je ustrezalo 50-odstotnemu prevzemu plačila prispevkov, ki jih lastniki in direktorji podjetij dolgujejo za tri dvanajstine prispevkov za leto 1999, in prispevkov, ki so jih dolžni plačati za svoje zaposlene za plače zadnjih treh mesecev leta 1999.

| (22) | Te oprostitve so znašale 119 milijonov francoskih frankov (18,2 milijona eurov). |
| --- | --- |

(22)

Te oprostitve so znašale 119 milijonov francoskih frankov (18,2 milijona eurov).

C.   Razlogi za začetek uradnega postopka preiskave

| (23) | Ukrepi, opisani v oddelkih A in B, so bili sprejeti po onesnaženju zaradi brodoloma tankerja Erika12. decembra 1999 in hudem neurju 26. in 27. decembra 1999. |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi, opisani v oddelkih A in B, so bili sprejeti po onesnaženju zaradi brodoloma tankerja Erika12. decembra 1999 in hudem neurju 26. in 27. decembra 1999.

| (24) | Analizirani so bili glede na člen 87(2)(b) Pogodbe, ki pravi, da so „pomoči za odpravo škode, nastale zaradi naravnih nesreč ali drugih izrednih dogodkov“, skladne s skupnim trgom. Dejansko se lahko na eni strani onesnaženje, ki je sledilo brodolomu tankerja Erika, označi kot izredni dogodek v smislu omenjenega člena. Na drugi strani se lahko neurje 26. in 27. decembra 1999 zaradi izjemne in neobičajne moči označi kot naravna nesreča. |
| --- | --- |

(24)

Analizirani so bili glede na člen 87(2)(b) Pogodbe, ki pravi, da so „pomoči za odpravo škode, nastale zaradi naravnih nesreč ali drugih izrednih dogodkov“, skladne s skupnim trgom. Dejansko se lahko na eni strani onesnaženje, ki je sledilo brodolomu tankerja Erika, označi kot izredni dogodek v smislu omenjenega člena. Na drugi strani se lahko neurje 26. in 27. decembra 1999 zaradi izjemne in neobičajne moči označi kot naravna nesreča.

| (25) | V zvezi s tem je vloga Komisije preveriti, ali ni bila kompenzacija škode, nastale zaradi teh dogodkov, prekomerna. |
| --- | --- |

(25)

V zvezi s tem je vloga Komisije preveriti, ali ni bila kompenzacija škode, nastale zaradi teh dogodkov, prekomerna.

1.   Ukrepi v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde

| (26) | Ukrepi, za katere se je začel uradni postopek preiskave, so oprostitev socialnih prispevkov za prvo četrtletje 2000 (ali povprečno četrtletje), finančne olajšave in oprostitev državnih pristojbin. |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi, za katere se je začel uradni postopek preiskave, so oprostitev socialnih prispevkov za prvo četrtletje 2000 (ali povprečno četrtletje), finančne olajšave in oprostitev državnih pristojbin.

| (27) | Ukrep oprostitve socialnih prispevkov se je izvedel potem, ko je center za nadomestilo škode obravnaval položaj podjetij, ki so bila morebitni upravičenci. Trajanje oprostitve od enega do treh mesecev se je prilagodilo glede na utrpelo škodo. Ta ukrep oprostitve je dopolnil druge sprejete ukrepe (izvedbo sistema za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč, pomoči za obnovo materiala in zalog ter predplačila odškodnine, ki jo mora nakazati FIPOL). Komisija je glede na dobljene informacije ocenila, da ni sposobna preveriti, ali je bila kompenzacija škode s to oprostitvijo socialnih prispevkov na splošno prekomerna. |
| --- | --- |

(27)

Ukrep oprostitve socialnih prispevkov se je izvedel potem, ko je center za nadomestilo škode obravnaval položaj podjetij, ki so bila morebitni upravičenci. Trajanje oprostitve od enega do treh mesecev se je prilagodilo glede na utrpelo škodo. Ta ukrep oprostitve je dopolnil druge sprejete ukrepe (izvedbo sistema za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč, pomoči za obnovo materiala in zalog ter predplačila odškodnine, ki jo mora nakazati FIPOL). Komisija je glede na dobljene informacije ocenila, da ni sposobna preveriti, ali je bila kompenzacija škode s to oprostitvijo socialnih prispevkov na splošno prekomerna.

| (28) | Tudi finančne olajšave so dopolnile druge sprejete ukrepe. Komisija se tudi tu ni bila sposobna prepričati, ali je bila kompenzacija škode s temi finančnimi olajšavami na splošno prekomerna. |
| --- | --- |

(28)

Tudi finančne olajšave so dopolnile druge sprejete ukrepe. Komisija se tudi tu ni bila sposobna prepričati, ali je bila kompenzacija škode s temi finančnimi olajšavami na splošno prekomerna.

| (29) | Tudi ukrep oprostitve državnih pristojbin je dopolnil druge sprejete ukrepe. Poleg tega se glede na informacije, s katerimi je razpolagala Komisija, zdi, da so bili vsi ribogojci iz šestih zadevnih departmajev deležni tega ukrepa. Francija ni navedla razlogov, zakaj se je ta ukrep oprostitve uporabil za vse izvajalce dejavnosti v teh departmajih. Komisija torej tudi tu ni mogla preveriti, ali je bila kompenzacija škode s to oprostitvijo državnih pristojbin na splošno prekomerna. |
| --- | --- |

(29)

Tudi ukrep oprostitve državnih pristojbin je dopolnil druge sprejete ukrepe. Poleg tega se glede na informacije, s katerimi je razpolagala Komisija, zdi, da so bili vsi ribogojci iz šestih zadevnih departmajev deležni tega ukrepa. Francija ni navedla razlogov, zakaj se je ta ukrep oprostitve uporabil za vse izvajalce dejavnosti v teh departmajih. Komisija torej tudi tu ni mogla preveriti, ali je bila kompenzacija škode s to oprostitvijo državnih pristojbin na splošno prekomerna.

| (30) | Ker Komisija ni mogla preveriti, ali je bila kompenzacija škode na splošno prekomerna, ni mogla razglasiti, da so ti različni ukrepi združljivi s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(30)

Ker Komisija ni mogla preveriti, ali je bila kompenzacija škode na splošno prekomerna, ni mogla razglasiti, da so ti različni ukrepi združljivi s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe.

| (31) | Ti ukrepi so se v zvezi z nepriglašenimi pomočmi analizirali z vidika smernic za obravnavo državnih pomoči v ribiškem in ribogojnem sektorju (2), sprejetih leta 1997 in veljavnih v času dogodkov (v nadaljevanju „smernice iz leta 1997“). Ker imajo zadevne pomoči značilnost pomoči za tekoče poslovanje, je Komisija uporabila tretjo alineo četrtega pododstavka točke 1.2 smernic iz leta 1997, ki določa splošno načelo nezdružljivosti pomoči za tekoče poslovanje s skupnim trgom. Na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, je menila, da ostajajo dvomi o združljivosti zadevnih ukrepov s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(31)

Ti ukrepi so se v zvezi z nepriglašenimi pomočmi analizirali z vidika smernic za obravnavo državnih pomoči v ribiškem in ribogojnem sektorju (2), sprejetih leta 1997 in veljavnih v času dogodkov (v nadaljevanju „smernice iz leta 1997“). Ker imajo zadevne pomoči značilnost pomoči za tekoče poslovanje, je Komisija uporabila tretjo alineo četrtega pododstavka točke 1.2 smernic iz leta 1997, ki določa splošno načelo nezdružljivosti pomoči za tekoče poslovanje s skupnim trgom. Na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, je menila, da ostajajo dvomi o združljivosti zadevnih ukrepov s skupnim trgom.

2.   Dodatni ukrepi zmanjšanja socialnih prispevkov v korist vseh ribogojcev in ribičev

| (32) | Po mnenju Francije so se vsi dodatni ukrepi zmanjšanja v korist vseh ribogojcev in ribičev v Franciji in čezmorskih departmajih sprejeli, da bi nadomestili gospodarsko škodo, ki so jo utrpela podjetja v tem sektorju zaradi propadanja trga, kar je bila posledica slabe podobe morskih proizvodov po onesnaženju zaradi brodoloma tankerja Erika. |
| --- | --- |

(32)

Po mnenju Francije so se vsi dodatni ukrepi zmanjšanja v korist vseh ribogojcev in ribičev v Franciji in čezmorskih departmajih sprejeli, da bi nadomestili gospodarsko škodo, ki so jo utrpela podjetja v tem sektorju zaradi propadanja trga, kar je bila posledica slabe podobe morskih proizvodov po onesnaženju zaradi brodoloma tankerja Erika.

| (33) | Zmanjšanje socialnih prispevkov se je uporabilo za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000. |
| --- | --- |

(33)

Zmanjšanje socialnih prispevkov se je uporabilo za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000.

| (34) | Po mnenju Francije je propadanje trga povzročilo zmanjšanje prodaje školjk na drobno v prvem četrtletju 2000 za 9 % po količini in 5 % po vrednosti. Poleg tega je imelo neurje negativne posledice za gospodarski položaj celotne mreže gojiteljev školjk, saj ima Charente-Maritime osrednjo vlogo pri trženju ostrig v Franciji. |
| --- | --- |

(34)

Po mnenju Francije je propadanje trga povzročilo zmanjšanje prodaje školjk na drobno v prvem četrtletju 2000 za 9 % po količini in 5 % po vrednosti. Poleg tega je imelo neurje negativne posledice za gospodarski položaj celotne mreže gojiteljev školjk, saj ima Charente-Maritime osrednjo vlogo pri trženju ostrig v Franciji.

| (35) | Vendar Francija ni priskrbela nobenega podatka o povezavi med višino gospodarske škode, ki jo je izlitje nafte povzročilo vsem gojiteljem školjk, in zneskom oprostitve socialnih prispevkov v zadevnem obdobju. Komisija torej ni bila sposobna preveriti, ali je ta oprostitev ustrezala vrednosti nastale škode, ne da bi bila pri tem kompenzacija prekomerna. |
| --- | --- |

(35)

Vendar Francija ni priskrbela nobenega podatka o povezavi med višino gospodarske škode, ki jo je izlitje nafte povzročilo vsem gojiteljem školjk, in zneskom oprostitve socialnih prispevkov v zadevnem obdobju. Komisija torej ni bila sposobna preveriti, ali je ta oprostitev ustrezala vrednosti nastale škode, ne da bi bila pri tem kompenzacija prekomerna.

| (36) | Ker je imel ta ukrep značilnost pomoči za tekoče poslovanje, je Komisija na podlagi tretje alinee četrtega pododstavka točke 1.2 smernic iz leta 1997 menila, da na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, obstajajo dvomi o združljivosti tega ukrepa s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(36)

Ker je imel ta ukrep značilnost pomoči za tekoče poslovanje, je Komisija na podlagi tretje alinee četrtega pododstavka točke 1.2 smernic iz leta 1997 menila, da na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, obstajajo dvomi o združljivosti tega ukrepa s skupnim trgom.

| (37) | Zmanjšanje socialnih prispevkov se je uporabilo za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000. |
| --- | --- |

(37)

Zmanjšanje socialnih prispevkov se je uporabilo za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000.

| (38) | Po mnenju Francije je bilo ugotovljeno splošno upadanje trga morskih proizvodov s trajnim zmanjševanjem povpraševanja zaradi zaskrbljenosti potrošnikov o vplivu izlitja nafte na zdravje. |
| --- | --- |

(38)

Po mnenju Francije je bilo ugotovljeno splošno upadanje trga morskih proizvodov s trajnim zmanjševanjem povpraševanja zaradi zaskrbljenosti potrošnikov o vplivu izlitja nafte na zdravje.

| (39) | Francija je priskrbela različne statistične podatke o prodaji ribiških proizvodov na drobno, ki so utemeljevali to zmanjšanje. Komisija je te podatke sprejela v vednost. Vendar je Komisija v pismu Franciji, v kateri jo je obvestila o začetku uradnega postopka preiskave, zlasti opozorila, da se je glede na druge informacije v prvem četrtletju 2000 vrednost prodaje na dražbi povečala za 3 % v primerjavi s preteklim letom in da so umiki ostali pod 1,5 % raztovorjenih količin za vse glavne vrste, kar je enako stopnji, zabeleženi v letu 1999 za isto obdobje. Poleg tega se je ta oprostitev uporabila za vsa francoska ribiška podjetja, tudi tista iz čezmorskih departmajev. |
| --- | --- |

(39)

Francija je priskrbela različne statistične podatke o prodaji ribiških proizvodov na drobno, ki so utemeljevali to zmanjšanje. Komisija je te podatke sprejela v vednost. Vendar je Komisija v pismu Franciji, v kateri jo je obvestila o začetku uradnega postopka preiskave, zlasti opozorila, da se je glede na druge informacije v prvem četrtletju 2000 vrednost prodaje na dražbi povečala za 3 % v primerjavi s preteklim letom in da so umiki ostali pod 1,5 % raztovorjenih količin za vse glavne vrste, kar je enako stopnji, zabeleženi v letu 1999 za isto obdobje. Poleg tega se je ta oprostitev uporabila za vsa francoska ribiška podjetja, tudi tista iz čezmorskih departmajev.

| (40) | Komisija se je poleg tega seznanila z nekaterimi podatki, ki jih je objavila Agence France-Presse, ali so bili objavljeni v tisku, po katerih naj bi bil namen teh zmanjšanj socialnih prispevkov nadomestiti zvišanje cene goriva, ki so ga opažali že nekaj mesecev. |
| --- | --- |

(40)

Komisija se je poleg tega seznanila z nekaterimi podatki, ki jih je objavila Agence France-Presse, ali so bili objavljeni v tisku, po katerih naj bi bil namen teh zmanjšanj socialnih prispevkov nadomestiti zvišanje cene goriva, ki so ga opažali že nekaj mesecev.

| (41) | Komisija je na podlagi vseh teh informacij menila, da Francija ni predložila vseh podatkov, ki bi omogočili ugotoviti, ali je omenjeni položaj ustrezal nadomestilu gospodarske škode, ki so jo podjetja utrpela zaradi propadanja trga morskih proizvodov. Ker ima ta ukrep značilnost pomoči za tekoče poslovanje, je Komisija na podlagi tretje alinee četrtega pododstavka točke 1.2 smernic iz leta 1997 menila, da so na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, obstajali resni dvomi o združljivosti tega ukrepa s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je na podlagi vseh teh informacij menila, da Francija ni predložila vseh podatkov, ki bi omogočili ugotoviti, ali je omenjeni položaj ustrezal nadomestilu gospodarske škode, ki so jo podjetja utrpela zaradi propadanja trga morskih proizvodov. Ker ima ta ukrep značilnost pomoči za tekoče poslovanje, je Komisija na podlagi tretje alinee četrtega pododstavka točke 1.2 smernic iz leta 1997 menila, da so na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, obstajali resni dvomi o združljivosti tega ukrepa s skupnim trgom.

III.   KOMENTARJI FRANCIJE

A.   Ukrepi v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde

| (42) | Francija navaja, da je namen finančnih olajšav, odobrenih v okviru načrta za spremembo dolga, pomagati najšibkejšim podjetjem pri premagovanju izrednega položaja, povezanega z nastalimi katastrofami, in ne nadomestiti izgube. Do tega ukrepa so bila upravičena samo najšibkejša podjetja. |
| --- | --- |

(42)

Francija navaja, da je namen finančnih olajšav, odobrenih v okviru načrta za spremembo dolga, pomagati najšibkejšim podjetjem pri premagovanju izrednega položaja, povezanega z nastalimi katastrofami, in ne nadomestiti izgube. Do tega ukrepa so bila upravičena samo najšibkejša podjetja.

| (43) | Francija glede možnosti prekomerne kompenzacije utrpele škode navaja, da je bil namen postopka, uvedenega za zmanjšanje socialnih prispevkov in finančnih bremen, ravno preprečiti to prekomerno kompenzacijo. Departmajski centri za nadomestilo škode, ki so jih vzpostavili v prizadetih departmajih, so ocenili splošni gospodarski položaj vsakega podjetja in potrdili zneske, odobrene na podlagi nastale škode. |
| --- | --- |

(43)

Francija glede možnosti prekomerne kompenzacije utrpele škode navaja, da je bil namen postopka, uvedenega za zmanjšanje socialnih prispevkov in finančnih bremen, ravno preprečiti to prekomerno kompenzacijo. Departmajski centri za nadomestilo škode, ki so jih vzpostavili v prizadetih departmajih, so ocenili splošni gospodarski položaj vsakega podjetja in potrdili zneske, odobrene na podlagi nastale škode.

B.   Dodatni ukrepi v korist vseh ribogojcev in ribičev

1.   V korist ribogojcev

| (44) | Francija je ugotovila, da se je omejitev upravičenosti do zmanjšanja samo na ribogojce, ki sta jih prizadela neurje in izlitje nafte, izkazala za nezadostno. Splošni položaj verige se je izkazal za dovolj zaskrbljujočega, da je upravičil pomoč za vse. Medijski vpliv izlitja nafte v javnem mnenju je med potrošniki povzročil poslabšanje podobe morskih proizvodov in posebno gojenih školjk ne glede na njihovo poreklo. Glede na študijo, opravljeno za Nacionalni medstrokovni urad za morske proizvode in ribogojstvo (OFIMER), je bil izpad prometa gojiteljev školjk ocenjen na 51 milijonov FRF (7,77 milijona eurov) za štirimesečno obdobje od 17. decembra 1999 do 16. aprila 2000. |
| --- | --- |

(44)

Francija je ugotovila, da se je omejitev upravičenosti do zmanjšanja samo na ribogojce, ki sta jih prizadela neurje in izlitje nafte, izkazala za nezadostno. Splošni položaj verige se je izkazal za dovolj zaskrbljujočega, da je upravičil pomoč za vse. Medijski vpliv izlitja nafte v javnem mnenju je med potrošniki povzročil poslabšanje podobe morskih proizvodov in posebno gojenih školjk ne glede na njihovo poreklo. Glede na študijo, opravljeno za Nacionalni medstrokovni urad za morske proizvode in ribogojstvo (OFIMER), je bil izpad prometa gojiteljev školjk ocenjen na 51 milijonov FRF (7,77 milijona eurov) za štirimesečno obdobje od 17. decembra 1999 do 16. aprila 2000.

| (45) | Za rešitev tega položaja so bili sprejeti splošni ukrepi: splošno zmanjšanje socialnih prispevkov in oprostitev državnih pristojbin. Zmanjšanje socialnih prispevkov je pomenilo pomoč v višini 3,35 milijona eurov. Oprostitev državnih pristojbin je znašala 3,81 milijona eurov. Skupni znesek je torej ostal pod 7,77 milijona eurov, na kolikor je bil v študiji za OFIMER ocenjen upad prometa. |
| --- | --- |

(45)

Za rešitev tega položaja so bili sprejeti splošni ukrepi: splošno zmanjšanje socialnih prispevkov in oprostitev državnih pristojbin. Zmanjšanje socialnih prispevkov je pomenilo pomoč v višini 3,35 milijona eurov. Oprostitev državnih pristojbin je znašala 3,81 milijona eurov. Skupni znesek je torej ostal pod 7,77 milijona eurov, na kolikor je bil v študiji za OFIMER ocenjen upad prometa.

2.   V korist ribičev

| (46) | Francija spodbija argumente, zaradi katerih je Komisija začela uradni postopek preiskave. Navaja, da sta šok zaradi izlitja nafte in medijsko napihovanje njenih resničnih ali v strahu pričakovanih posledic povzročila močno poslabšanje podobe morskih proizvodov; prizaneseno ni bilo nobeni panogi niti območju. |
| --- | --- |

(46)

Francija spodbija argumente, zaradi katerih je Komisija začela uradni postopek preiskave. Navaja, da sta šok zaradi izlitja nafte in medijsko napihovanje njenih resničnih ali v strahu pričakovanih posledic povzročila močno poslabšanje podobe morskih proizvodov; prizaneseno ni bilo nobeni panogi niti območju.

| (47) | Navaja, da izbrano obdobje za zmanjšanje (od 15. aprila do 15. oktobra 2000) dejansko ustreza dejavnosti ladij v prvih šestih mesecih leta, ker poravnava socialnih prispevkov v resnici zadeva dejavnost podjetij v predhodnih treh mesecih. Ta razlika je omogočila zagotovitev natančnega upoštevanja dejavnosti ribičev v času največjih težav, se pravi v šestih mesecih po obeh katastrofah decembra 1999. Francija zato meni, da se Komisija v svoji analizi ne bi smela sklicevati na poročilo o položaju na trgu Flash Eco OFIMER z dne 16. februarja 2001. |
| --- | --- |

(47)

Navaja, da izbrano obdobje za zmanjšanje (od 15. aprila do 15. oktobra 2000) dejansko ustreza dejavnosti ladij v prvih šestih mesecih leta, ker poravnava socialnih prispevkov v resnici zadeva dejavnost podjetij v predhodnih treh mesecih. Ta razlika je omogočila zagotovitev natančnega upoštevanja dejavnosti ribičev v času največjih težav, se pravi v šestih mesecih po obeh katastrofah decembra 1999. Francija zato meni, da se Komisija v svoji analizi ne bi smela sklicevati na poročilo o položaju na trgu Flash Eco OFIMER z dne 16. februarja 2001.

| (48) | Francija meni, da se Komisija tudi ne bi smela sklicevati na poročilo o položaju na trgu OFIMER za obdobje od januarja do aprila 2000, ker temelji na ocenah, saj so bili podatki za marec in april zelo približni. Razlike, ki jih je odkrila Komisija, niso izhajale iz razlike v oceni, temveč iz običajnega statističnega odstopanja med trenutnimi bruto podatki ter njihovo dokončno potrditvijo. Torej se je treba omejiti na podatke iz sporočila z dne 6. aprila 2001, ki ga je Francija Komisiji poslala za preiskavo tega dosjeja; gre za dokončne podatke o zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

(48)

Francija meni, da se Komisija tudi ne bi smela sklicevati na poročilo o položaju na trgu OFIMER za obdobje od januarja do aprila 2000, ker temelji na ocenah, saj so bili podatki za marec in april zelo približni. Razlike, ki jih je odkrila Komisija, niso izhajale iz razlike v oceni, temveč iz običajnega statističnega odstopanja med trenutnimi bruto podatki ter njihovo dokončno potrditvijo. Torej se je treba omejiti na podatke iz sporočila z dne 6. aprila 2001, ki ga je Francija Komisiji poslala za preiskavo tega dosjeja; gre za dokončne podatke o zadevnem obdobju.

| (49) | Francija poleg tega navaja, da so bile na podlagi mesečnih sintez OFIMER raztovorjene količine v prvih šestih mesecih stabilne v primerjavi z istim obdobjem leta 1999, čeprav so bila v kratkih obdobjih ugotovljena včasih velika znižanja, ki so se očitno ujemala z večjo medijsko pozornostjo. Vendar se je v tem obdobju število umikov povečalo za 28 % v primerjavi z letom 1999, predvsem v prvih mesecih leta (januar: × 92 %, februar: × 66 %, marec: × 35 %). Raven umika za nekatere vrste je bila izredno visoka (škampi: × 175 %, morska spaka: 161 %, morski pajek: × 5), kar priča o psihološkem učinku izlitja nafte na vedenje potrošnika. |
| --- | --- |

(49)

Francija poleg tega navaja, da so bile na podlagi mesečnih sintez OFIMER raztovorjene količine v prvih šestih mesecih stabilne v primerjavi z istim obdobjem leta 1999, čeprav so bila v kratkih obdobjih ugotovljena včasih velika znižanja, ki so se očitno ujemala z večjo medijsko pozornostjo. Vendar se je v tem obdobju število umikov povečalo za 28 % v primerjavi z letom 1999, predvsem v prvih mesecih leta (januar: × 92 %, februar: × 66 %, marec: × 35 %). Raven umika za nekatere vrste je bila izredno visoka (škampi: × 175 %, morska spaka: 161 %, morski pajek: × 5), kar priča o psihološkem učinku izlitja nafte na vedenje potrošnika.

| (50) | V prvem četrtletju 2000 se je prodaja zmanjšala, ker se je količina umaknjenih proizvodov izrazito povečala, čeprav so raztovorjene količine ostale razmeroma enake. Poraba svežih morskih proizvodov se je zmanjšala za 7 % (6 % za ribe, 9 % za školjke ter 6,5 % za rake in zlasti za kozice). |
| --- | --- |

(50)

V prvem četrtletju 2000 se je prodaja zmanjšala, ker se je količina umaknjenih proizvodov izrazito povečala, čeprav so raztovorjene količine ostale razmeroma enake. Poraba svežih morskih proizvodov se je zmanjšala za 7 % (6 % za ribe, 9 % za školjke ter 6,5 % za rake in zlasti za kozice).

| (51) | Cene so se znižale za 6 % v primerjavi z januarjem 1999 in to znižanje je vztrajalo pri cenah vrst, ki so bistvene za ravnotežje podjetij. Od 49 pomembnih vrst, ki jih spremlja OFIMER, je bilo znižanje ugotovljeno za 34 vrst januarja 2000, 26 februarja 2000 in 21 marca 2000. Enako je bilo zabeleženo stalno znižanje za celotno obdobje za glavne ulovljene vrste. |
| --- | --- |

(51)

Cene so se znižale za 6 % v primerjavi z januarjem 1999 in to znižanje je vztrajalo pri cenah vrst, ki so bistvene za ravnotežje podjetij. Od 49 pomembnih vrst, ki jih spremlja OFIMER, je bilo znižanje ugotovljeno za 34 vrst januarja 2000, 26 februarja 2000 in 21 marca 2000. Enako je bilo zabeleženo stalno znižanje za celotno obdobje za glavne ulovljene vrste.

| (52) | Francija dodaja, da potrošnik ni imel možnosti zlahka razlikovati morske proizvode po njihovem poreklu in da na umik ni vplivalo območje proizvodnje. Sumničavost, ki so jo sprožile posledice izlitja nafte, je torej prizadela vse morske proizvode povprek, ne glede na to, ali so bili iz Francije ali čezmorskih departmajev. Po mnenju Francije carinski podatki za te departmaje to potrjujejo in nobenega razloga ni bilo, da bi bili ribiči iz teh departmajev izključeni iz sistema podpore, ki ga je vzpostavila vlada. |
| --- | --- |

(52)

Francija dodaja, da potrošnik ni imel možnosti zlahka razlikovati morske proizvode po njihovem poreklu in da na umik ni vplivalo območje proizvodnje. Sumničavost, ki so jo sprožile posledice izlitja nafte, je torej prizadela vse morske proizvode povprek, ne glede na to, ali so bili iz Francije ali čezmorskih departmajev. Po mnenju Francije carinski podatki za te departmaje to potrjujejo in nobenega razloga ni bilo, da bi bili ribiči iz teh departmajev izključeni iz sistema podpore, ki ga je vzpostavila vlada.

| (53) | Francija nazadnje pripominja, da Komisija ni verjela člankom v tisku, ki ji jih je poslala v ilustracijo, je pa nasprotno zelo upoštevala komentarje, ki so jih nekateri novinarji izrazili na strokovnih sejmih. Tem komentarjem dodaja različne članke in dodatne dokumente, ki dokazujejo pozornost, ki so jo mediji namenili temu dogodku, in pričajo o sumničavosti, ki je povzročila zmanjšanje naklonjenosti potrošnika do morskih proizvodov. Poleg tega zavrača predpostavko, ki jo je Komisija izrazila v pismu, v katerem jo obvešča o začetku uradnega postopka preiskave, da je bil resnični namen zmanjšanja socialnih prispevkov nadomestiti zvišanje stroškov za gorivo, ki so ga opažali že nekaj mesecev. |
| --- | --- |

(53)

Francija nazadnje pripominja, da Komisija ni verjela člankom v tisku, ki ji jih je poslala v ilustracijo, je pa nasprotno zelo upoštevala komentarje, ki so jih nekateri novinarji izrazili na strokovnih sejmih. Tem komentarjem dodaja različne članke in dodatne dokumente, ki dokazujejo pozornost, ki so jo mediji namenili temu dogodku, in pričajo o sumničavosti, ki je povzročila zmanjšanje naklonjenosti potrošnika do morskih proizvodov. Poleg tega zavrača predpostavko, ki jo je Komisija izrazila v pismu, v katerem jo obvešča o začetku uradnega postopka preiskave, da je bil resnični namen zmanjšanja socialnih prispevkov nadomestiti zvišanje stroškov za gorivo, ki so ga opažali že nekaj mesecev.

IV.   OCENA

A.   Obstoj državnih pomoči

| (54) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe „so pomoči v kateri koli obliki, ki jih odobrijo države ali izvirajo iz državnih sredstev in ki izkrivljajo ali lahko izkrivijo konkurenco s podpiranjem nekaterih podjetij ali proizvodenj, nezdružljive s skupnim trgom, če prizadenejo trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(54)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe „so pomoči v kateri koli obliki, ki jih odobrijo države ali izvirajo iz državnih sredstev in ki izkrivljajo ali lahko izkrivijo konkurenco s podpiranjem nekaterih podjetij ali proizvodenj, nezdružljive s skupnim trgom, če prizadenejo trgovino med državami članicami“.

| (55) | Različni ukrepi, ki so predmet te odločbe (zmanjšanje socialnih prispevkov in finančnih bremen, oprostitev državnih pristojbin), so ukrepi, ki dajejo ugodnost podjetjem s posebno dejavnostjo, to je ribogojnim in ribolovnim podjetjem. Dejansko so oproščena plačila nekaterih dajatev, ki bi jih običajno morala plačati. |
| --- | --- |

(55)

Različni ukrepi, ki so predmet te odločbe (zmanjšanje socialnih prispevkov in finančnih bremen, oprostitev državnih pristojbin), so ukrepi, ki dajejo ugodnost podjetjem s posebno dejavnostjo, to je ribogojnim in ribolovnim podjetjem. Dejansko so oproščena plačila nekaterih dajatev, ki bi jih običajno morala plačati.

| (56) | Ti ukrepi državi povzročajo izgubo sredstev, bodisi neposredno (finančne olajšave in oprostitev državnih pristojbin) bodisi posredno, ker mora država nadomestiti izgube organa, ki zbira socialne prispevke. Torej obstajajo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(56)

Ti ukrepi državi povzročajo izgubo sredstev, bodisi neposredno (finančne olajšave in oprostitev državnih pristojbin) bodisi posredno, ker mora država nadomestiti izgube organa, ki zbira socialne prispevke. Torej obstajajo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (57) | Ker se poleg tega proizvodi upravičenih podjetij prodajajo na trgu Skupnosti, ukrepi, ki jih je sprejela Francija, krepijo položaj teh podjetij na francoskem trgu v primerjavi s podjetji iz drugih držav članic, ki želijo na ta trg pripeljati svoje proizvode (ribogojne in ribiške proizvode ali druge konkurenčne prehrambne izdelke), in tudi na trgih drugih držav članic v primerjavi s podjetji, ki na njih delujejo (kar zadeva iste proizvode). Zato zadevni ukrepi izkrivljajo ali lahko izkrivijo konkurenco ter lahko prizadenejo trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(57)

Ker se poleg tega proizvodi upravičenih podjetij prodajajo na trgu Skupnosti, ukrepi, ki jih je sprejela Francija, krepijo položaj teh podjetij na francoskem trgu v primerjavi s podjetji iz drugih držav članic, ki želijo na ta trg pripeljati svoje proizvode (ribogojne in ribiške proizvode ali druge konkurenčne prehrambne izdelke), in tudi na trgih drugih držav članic v primerjavi s podjetji, ki na njih delujejo (kar zadeva iste proizvode). Zato zadevni ukrepi izkrivljajo ali lahko izkrivijo konkurenco ter lahko prizadenejo trgovino med državami članicami.

| (58) | Takšni ukrepi so načelno prepovedani v skladu z istim členom 87(1) Pogodbe. Te ukrepe se lahko obravnava kot združljive s skupnim trgom, samo če so lahko deležni enega od odstopanj, ki jih predvideva Pogodba. V zvezi s pomočmi, ki koristijo ribogojnicam in ribiškim podjetjem, se morajo ukrepi analizirati z vidika smernic iz leta 1997, kot je že bilo narejeno v predhodni preiskavi. |
| --- | --- |

(58)

Takšni ukrepi so načelno prepovedani v skladu z istim členom 87(1) Pogodbe. Te ukrepe se lahko obravnava kot združljive s skupnim trgom, samo če so lahko deležni enega od odstopanj, ki jih predvideva Pogodba. V zvezi s pomočmi, ki koristijo ribogojnicam in ribiškim podjetjem, se morajo ukrepi analizirati z vidika smernic iz leta 1997, kot je že bilo narejeno v predhodni preiskavi.

B.   Ukrepi v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde

| (59) | Komisija je začela uradni postopek preiskave nekaterih ukrepov, sprejetih v korist ribogojcev po dogodkih decembra 1999, ker se ni mogla prepričati, ali je bila s kopičenjem različnih pomoči, med katerimi so bile pomoči, ki jih je Komisija že pozitivno ocenila, kompenzacija škode na splošno prekomerna. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je začela uradni postopek preiskave nekaterih ukrepov, sprejetih v korist ribogojcev po dogodkih decembra 1999, ker se ni mogla prepričati, ali je bila s kopičenjem različnih pomoči, med katerimi so bile pomoči, ki jih je Komisija že pozitivno ocenila, kompenzacija škode na splošno prekomerna.

| (60) | Komisija opozarja, da je uradni postopek preiskave zadeval naslednje ukrepe pomoči:






  — | oprostitev socialnih prispevkov v prvem četrtletju 2000 (za en, dva ali tri mesece glede na utrpelo škodo), |
| --- | --- | --- |

(60)

Komisija opozarja, da je uradni postopek preiskave zadeval naslednje ukrepe pomoči:

—

oprostitev socialnih prispevkov v prvem četrtletju 2000 (za en, dva ali tri mesece glede na utrpelo škodo),

| — | finančne olajšave za ribogojce, ki jih je neposredno prizadelo neurje ali izlitje nafte, |
| --- | --- |

—

finančne olajšave za ribogojce, ki jih je neposredno prizadelo neurje ali izlitje nafte,

| — | oprostitev državnih pristojbin za leto 2000 za koncesije v šestih departmajih, ki sta jih prizadela ta dogodka (departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde). |
| --- | --- |

—

oprostitev državnih pristojbin za leto 2000 za koncesije v šestih departmajih, ki sta jih prizadela ta dogodka (departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde).

| (61) | V zvezi z oprostitvijo socialnih prispevkov in finančnimi olajšavami je bil glede na dobljene dodatne informacije namen postopka, vzpostavljenega v Franciji, ki je v vsakem zadevnem departmaju ustanovila departmajski center za nadomestilo škode, kjer so zastopane različne zadevne državne službe, bančne ustanove in strokovnjaki, ravno preprečiti tveganje za prekomerno kompenzacijo. Francija opozarja, da so departmajski centri za nadomestilo škode obravnavali vsak primer posebej in da je ta preiskava omogočila prilagoditi odobrene pomoči glede na položaj podjetij in preprečiti prekomerno kompenzacijo. |
| --- | --- |

(61)

V zvezi z oprostitvijo socialnih prispevkov in finančnimi olajšavami je bil glede na dobljene dodatne informacije namen postopka, vzpostavljenega v Franciji, ki je v vsakem zadevnem departmaju ustanovila departmajski center za nadomestilo škode, kjer so zastopane različne zadevne državne službe, bančne ustanove in strokovnjaki, ravno preprečiti tveganje za prekomerno kompenzacijo. Francija opozarja, da so departmajski centri za nadomestilo škode obravnavali vsak primer posebej in da je ta preiskava omogočila prilagoditi odobrene pomoči glede na položaj podjetij in preprečiti prekomerno kompenzacijo.

| (62) | Komisija na podlagi teh informacij ugotavlja, da je Francija uvedla ustrezen postopek, s katerim je preprečila prekomerno kompenzacijo utrpele škode. Zato meni, da je bil dejansko edini namen teh pomoči nadomestiti škodo, ki je nastala zaradi dveh izrednih dogodkov, neurja in brodoloma Erike decembra 1999. |
| --- | --- |

(62)

Komisija na podlagi teh informacij ugotavlja, da je Francija uvedla ustrezen postopek, s katerim je preprečila prekomerno kompenzacijo utrpele škode. Zato meni, da je bil dejansko edini namen teh pomoči nadomestiti škodo, ki je nastala zaradi dveh izrednih dogodkov, neurja in brodoloma Erike decembra 1999.

| (63) | Oprostitev socialnih prispevkov in finančne olajšave je torej treba razglasiti kot združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(63)

Oprostitev socialnih prispevkov in finančne olajšave je torej treba razglasiti kot združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe.

| (64) | Oprostitev državnih pristojbin bo analizirana v oddelku C.1 spodaj, ker je ta ukrep koristil vsem ribogojcem v Franciji, kar je v nasprotju z informacijami, ki jih je Komisija poznala pred začetkom uradnega postopka preiskave. Francija je namreč v pismu z dne 21. junija 2000 obvestila Komisijo, da so bile koncesije za morska gojišča in dovoljenja za zajemanje vode v zadevnih departmajih oproščena plačila državne pristojbine za leto 2000. Ker Francija te oprostitve ni več omenila v naslednjih pismih, poslanih Komisiji, kjer je podrobno opisala vsebino izvedenih ukrepov, je Komisija v pismu z dne 21. junija 2001 Francijo vprašala, ali je bila ta oprostitev dejansko uporabljena, in v tem primeru od nje zahtevala ustrezne informacije. Francija je v svojem odgovoru z dne 13. avgusta 2001 navedla, da „so bili ribogojci iz departmajev Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime in Gironde dejansko oproščeni plačila državne pristojbine za leto 2000“, pri čemer ni omenila, da je področje uporabe te oprostitve obsegalo več kot samo teh šest departmajev. Francija je šele v odgovoru na začetek uradnega postopka preiskave pojasnila, da je bil to splošen ukrep, ki se je torej uporabil za vse ribogojce v Franciji, enako kot zmanjšanje socialnih prispevkov. |
| --- | --- |

(64)

Oprostitev državnih pristojbin bo analizirana v oddelku C.1 spodaj, ker je ta ukrep koristil vsem ribogojcem v Franciji, kar je v nasprotju z informacijami, ki jih je Komisija poznala pred začetkom uradnega postopka preiskave. Francija je namreč v pismu z dne 21. junija 2000 obvestila Komisijo, da so bile koncesije za morska gojišča in dovoljenja za zajemanje vode v zadevnih departmajih oproščena plačila državne pristojbine za leto 2000. Ker Francija te oprostitve ni več omenila v naslednjih pismih, poslanih Komisiji, kjer je podrobno opisala vsebino izvedenih ukrepov, je Komisija v pismu z dne 21. junija 2001 Francijo vprašala, ali je bila ta oprostitev dejansko uporabljena, in v tem primeru od nje zahtevala ustrezne informacije. Francija je v svojem odgovoru z dne 13. avgusta 2001 navedla, da „so bili ribogojci iz departmajev Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime in Gironde dejansko oproščeni plačila državne pristojbine za leto 2000“, pri čemer ni omenila, da je področje uporabe te oprostitve obsegalo več kot samo teh šest departmajev. Francija je šele v odgovoru na začetek uradnega postopka preiskave pojasnila, da je bil to splošen ukrep, ki se je torej uporabil za vse ribogojce v Franciji, enako kot zmanjšanje socialnih prispevkov.

C.   Dodatni splošni ukrepi v korist vseh ribogojcev in ribičev

1.   Ribogojci

| (65) | Oprostitve državnih pristojbin za leto 2000 in zmanjšanja socialnih prispevkov za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000 so bili deležni vsi ribogojci v Franciji in čezmorskih departmajih. |
| --- | --- |

(65)

Oprostitve državnih pristojbin za leto 2000 in zmanjšanja socialnih prispevkov za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000 so bili deležni vsi ribogojci v Franciji in čezmorskih departmajih.

| (66) | Po mnenju Francije so se ti ukrepi uvedli za nadomestilo izpada prometa, ki so ga vsi ribogojci na celotnem ozemlju utrpeli zaradi poslabšanja podobe gojenih školjk med potrošniki po brodolomu tankerja Erika. Glede na študijo, opravljeno za OFIMER, bi moral izpad prometa zaradi tega dogodka znašati 7,7 milijona eurov v primerjavi s preteklim letom. |
| --- | --- |

(66)

Po mnenju Francije so se ti ukrepi uvedli za nadomestilo izpada prometa, ki so ga vsi ribogojci na celotnem ozemlju utrpeli zaradi poslabšanja podobe gojenih školjk med potrošniki po brodolomu tankerja Erika. Glede na študijo, opravljeno za OFIMER, bi moral izpad prometa zaradi tega dogodka znašati 7,7 milijona eurov v primerjavi s preteklim letom.

| (67) | Oprostitev državnih pristojbin v višini 3,81 milijona eurov in zmanjšanje socialnih prispevkov v višini 3,35 milijona eurov bi torej omogočila delno nadomestitev izgub prihodkov. Splošna pomoč za vso Francijo torej znaša 7,16 milijona eurov, kar je manj od ocenjene škode (7,7 milijona eurov). |
| --- | --- |

(67)

Oprostitev državnih pristojbin v višini 3,81 milijona eurov in zmanjšanje socialnih prispevkov v višini 3,35 milijona eurov bi torej omogočila delno nadomestitev izgub prihodkov. Splošna pomoč za vso Francijo torej znaša 7,16 milijona eurov, kar je manj od ocenjene škode (7,7 milijona eurov).

| (68) | Komisija na podlagi dobljenih informacij ne spodbija dejstva, da je prišlo do trenutnega poslabšanja razmer na trgu gojenih školjk. Vendar, kot je že navedla v sklepu o začetku uradnega postopka preiskave, je to poslabšanje razmer na trgu treba relativizirati; nenadnega in nepričakovanega zmanjšanja naklonjenosti potrošnikov ni bilo. |
| --- | --- |

(68)

Komisija na podlagi dobljenih informacij ne spodbija dejstva, da je prišlo do trenutnega poslabšanja razmer na trgu gojenih školjk. Vendar, kot je že navedla v sklepu o začetku uradnega postopka preiskave, je to poslabšanje razmer na trgu treba relativizirati; nenadnega in nepričakovanega zmanjšanja naklonjenosti potrošnikov ni bilo.

| (69) | Komisija ugotavlja, da je letna vrednost proizvodov ribogojnega sektorja (gojenja školjk in ribogojstva) v celotni Franciji leta 1999 znašala 502 milijona eurov (poročilo za leto 2000 OFIMER). Tabela, kjer je prikazana ta vrednost, ne prikazuje deleža ribogojstva. Če se sklicujemo na drug vir (stran „ribogojstvo“ na spletni strani ministrstva za kmetijstvo (3)), bi ta delež (morskega in sladkovodnega ribogojstva) znašal 221 milijonov eurov. Vrednost proizvodnje gojenja školjk se torej lahko oceni na 281 milijonov eurov. |
| --- | --- |

(69)

Komisija ugotavlja, da je letna vrednost proizvodov ribogojnega sektorja (gojenja školjk in ribogojstva) v celotni Franciji leta 1999 znašala 502 milijona eurov (poročilo za leto 2000 OFIMER). Tabela, kjer je prikazana ta vrednost, ne prikazuje deleža ribogojstva. Če se sklicujemo na drug vir (stran „ribogojstvo“ na spletni strani ministrstva za kmetijstvo (3)), bi ta delež (morskega in sladkovodnega ribogojstva) znašal 221 milijonov eurov. Vrednost proizvodnje gojenja školjk se torej lahko oceni na 281 milijonov eurov.

| (70) | Izpad prometa zaradi poslabšanja podobe školjk je torej lahko ocenjen v odstotkih na 7,7/281 oziroma 2,7 % vrednosti proizvodnje v preteklem letu. Odobrene odškodnine v znesku 7,16 milijona eurov torej pomenijo 7,16/281 oziroma 2,5 % prometa. |
| --- | --- |

(70)

Izpad prometa zaradi poslabšanja podobe školjk je torej lahko ocenjen v odstotkih na 7,7/281 oziroma 2,7 % vrednosti proizvodnje v preteklem letu. Odobrene odškodnine v znesku 7,16 milijona eurov torej pomenijo 7,16/281 oziroma 2,5 % prometa.

| (71) | Komisija meni, da je treba škodo manjšega obsega všteti v kategorijo stroškov, ki jih morajo podjetja nositi v okviru svojega normalnega delovanja. Vsaka gospodarska dejavnost je namreč podvržena različnim večjim ali manjšim tveganjem (nihanje cene proizvodnih dejavnikov, nihanje prodajne cene proizvodnje, morebitno povečanje nekaterih stroškov itd.) zaradi najrazličnejših nepredvidenih dogodkov. Komisija meni, da ta tveganja, kadar povzročijo manjšo škodo, ne dajejo pravice do nadomestila, ker bi zaradi tega a contrario morali upoštevati, da bi gospodarski subjekti lahko zahtevali takšno nadomestilo od trenutka, ko bi utrpeli posledice kakršnega koli nepredvidenega dogodka. Komisija za primer in v skladu s to smernico meni, da se v kmetijstvu zahteva prag izgub v višini 30 % (20 % v revnih območjih), da se pomoč lahko razglasi za združljivo s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(71)

Komisija meni, da je treba škodo manjšega obsega všteti v kategorijo stroškov, ki jih morajo podjetja nositi v okviru svojega normalnega delovanja. Vsaka gospodarska dejavnost je namreč podvržena različnim večjim ali manjšim tveganjem (nihanje cene proizvodnih dejavnikov, nihanje prodajne cene proizvodnje, morebitno povečanje nekaterih stroškov itd.) zaradi najrazličnejših nepredvidenih dogodkov. Komisija meni, da ta tveganja, kadar povzročijo manjšo škodo, ne dajejo pravice do nadomestila, ker bi zaradi tega a contrario morali upoštevati, da bi gospodarski subjekti lahko zahtevali takšno nadomestilo od trenutka, ko bi utrpeli posledice kakršnega koli nepredvidenega dogodka. Komisija za primer in v skladu s to smernico meni, da se v kmetijstvu zahteva prag izgub v višini 30 % (20 % v revnih območjih), da se pomoč lahko razglasi za združljivo s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe.

| (72) | Zato ukrepi zmanjšanja socialnih prispevkov in oprostitve državnih pristojbin, namenjeni odobritvi nadomestila za izpad prometa v višini samo 2,7 %, načelno ne morejo biti razumljeni kot združljivi s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe. Poleg tega ti ukrepi pomoči ne ustrezajo nobenemu odstopanju, predvidenemu v smernicah za leto 1997. Torej se jih mora načelno razumeti kot nezdružljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(72)

Zato ukrepi zmanjšanja socialnih prispevkov in oprostitve državnih pristojbin, namenjeni odobritvi nadomestila za izpad prometa v višini samo 2,7 %, načelno ne morejo biti razumljeni kot združljivi s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe. Poleg tega ti ukrepi pomoči ne ustrezajo nobenemu odstopanju, predvidenemu v smernicah za leto 1997. Torej se jih mora načelno razumeti kot nezdružljive s skupnim trgom.

| (73) | Vendar Komisija v zvezi z ukrepi, uporabljenimi za ribogojce v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde, ugotavlja, da so bili namenjeni nadomestilu škode in neposredno povezani z enim od dveh dogodkov decembra 1999, tj. brodolomom tankerja Erika. Te ukrepe pomoči se torej lahko na splošno oceni skupaj z drugimi pomočmi, dodeljenimi zaradi teh dogodkov. Gre za pomoči, za katere je Komisija v pismu z dne 11. decembra 2001 že izrazila pozitivno mnenje o njihovi združljivosti s skupnim trgom (izvedba sistema za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč, pomoč pri obnovi materiala in zalog, predplačilo za odškodnine FIPOL), ali pomoči, o katerih Komisija izraža pozitivno mnenje v tej direktivi (zmanjšanje socialnih prispevkov za prvo četrtletje 2000 in finančne olajšave – glej oddelek B). |
| --- | --- |

(73)

Vendar Komisija v zvezi z ukrepi, uporabljenimi za ribogojce v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde, ugotavlja, da so bili namenjeni nadomestilu škode in neposredno povezani z enim od dveh dogodkov decembra 1999, tj. brodolomom tankerja Erika. Te ukrepe pomoči se torej lahko na splošno oceni skupaj z drugimi pomočmi, dodeljenimi zaradi teh dogodkov. Gre za pomoči, za katere je Komisija v pismu z dne 11. decembra 2001 že izrazila pozitivno mnenje o njihovi združljivosti s skupnim trgom (izvedba sistema za odpravo posledic škode v kmetijstvu zaradi naravnih nesreč, pomoč pri obnovi materiala in zalog, predplačilo za odškodnine FIPOL), ali pomoči, o katerih Komisija izraža pozitivno mnenje v tej direktivi (zmanjšanje socialnih prispevkov za prvo četrtletje 2000 in finančne olajšave – glej oddelek B).

| (74) | Ker so bile te pomoči razglašene kot združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b), je treba znesek dodatnega nadomestila v višini 2,5 % prometa vključiti v splošno pomoč, ki so jo prejeli ribogojci (ta 2,5-odstotni delež oziroma 7,16 milijona eurov/281 milijonov eurov je bil izračunan na nacionalni ravni; isti odstotni delež se lahko kot povprečje uporabi za vsak obrat). Poleg tega se, ob upoštevanju te nizke relativne vrednosti in ker druge pomoči ne nadomestijo celotne nastale škode, prepreči tveganje prekomerne kompenzacije. |
| --- | --- |

(74)

Ker so bile te pomoči razglašene kot združljive s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b), je treba znesek dodatnega nadomestila v višini 2,5 % prometa vključiti v splošno pomoč, ki so jo prejeli ribogojci (ta 2,5-odstotni delež oziroma 7,16 milijona eurov/281 milijonov eurov je bil izračunan na nacionalni ravni; isti odstotni delež se lahko kot povprečje uporabi za vsak obrat). Poleg tega se, ob upoštevanju te nizke relativne vrednosti in ker druge pomoči ne nadomestijo celotne nastale škode, prepreči tveganje prekomerne kompenzacije.

| (75) | Ocena izgub in dodelitev pomoči za njihovo nadomestitev bi se morali izvesti na ravni vsakega posameznega obrata, da bi preverili, ali je znesek celotne škode, ki jo je utrpelo vsako od podjetij, potem ko se ji prišteje izpad prometa zaradi poslabšanja podobe školjk v višini 2,7 %, velik. Metoda Francije ne ustreza tej shemi, ker se uporablja za vse proizvajalce na zadevnem območju (v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde). Vendar lahko Komisija v tem primeru oceni, da je ta metoda sprejemljiva in da se jo je dalo razumno uporabiti za lažje administrativno vodenje zaradi razširjenega območja, kjer so ti dogodki vplivali, in velikega števila prizadetih podjetij. |
| --- | --- |

(75)

Ocena izgub in dodelitev pomoči za njihovo nadomestitev bi se morali izvesti na ravni vsakega posameznega obrata, da bi preverili, ali je znesek celotne škode, ki jo je utrpelo vsako od podjetij, potem ko se ji prišteje izpad prometa zaradi poslabšanja podobe školjk v višini 2,7 %, velik. Metoda Francije ne ustreza tej shemi, ker se uporablja za vse proizvajalce na zadevnem območju (v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde). Vendar lahko Komisija v tem primeru oceni, da je ta metoda sprejemljiva in da se jo je dalo razumno uporabiti za lažje administrativno vodenje zaradi razširjenega območja, kjer so ti dogodki vplivali, in velikega števila prizadetih podjetij.

| (76) | Iz tega sledi, da se ti ukrepi oprostitve državnih pristojbin in zmanjšanja socialnih prispevkov ne morejo razumeti kot združljivi s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe, kadar so jih bila deležna ribogojna podjetja zunaj departmajev, ki sta jih prizadela zadevna dogodka. Nasprotno se jih da razumeti kot združljive s skupnim trgom, kadar so jih bila deležna podjetja v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde. |
| --- | --- |

(76)

Iz tega sledi, da se ti ukrepi oprostitve državnih pristojbin in zmanjšanja socialnih prispevkov ne morejo razumeti kot združljivi s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe, kadar so jih bila deležna ribogojna podjetja zunaj departmajev, ki sta jih prizadela zadevna dogodka. Nasprotno se jih da razumeti kot združljive s skupnim trgom, kadar so jih bila deležna podjetja v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde.

2.   Ribiči

| (77) | Namen splošnega zmanjšanja socialnih prispevkov v korist ribičev na celotnem ozemlju Francije je bil po mnenju Francije kompenzirati mrtvilo na trgu ribiških proizvodov. To zmanjšanje velja za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000. |
| --- | --- |

(77)

Namen splošnega zmanjšanja socialnih prispevkov v korist ribičev na celotnem ozemlju Francije je bil po mnenju Francije kompenzirati mrtvilo na trgu ribiških proizvodov. To zmanjšanje velja za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000.

| (78) | Komisije podatki, ki jih je predložila Francija, niso prepričali, zlasti zaradi drugih informacij iz OFIMER (informacije, ki so na voljo na spletni strani tega javnega organa (4), zato se je odločila začeti uradni postopek preiskave. |
| --- | --- |

(78)

Komisije podatki, ki jih je predložila Francija, niso prepričali, zlasti zaradi drugih informacij iz OFIMER (informacije, ki so na voljo na spletni strani tega javnega organa (4), zato se je odločila začeti uradni postopek preiskave.

| (79) | Francija je v sporočilu z dne 5. marca 2002 v odgovor na začetek uradnega postopka preiskave navedla, da so informacije v sporočilu z dne 5. aprila 2001 dokončni podatki o zadevnem obdobju; po njenem mnenju se Komisija ne bi smela opirati na informacije na spletni strani OFIMER. |
| --- | --- |

(79)

Francija je v sporočilu z dne 5. marca 2002 v odgovor na začetek uradnega postopka preiskave navedla, da so informacije v sporočilu z dne 5. aprila 2001 dokončni podatki o zadevnem obdobju; po njenem mnenju se Komisija ne bi smela opirati na informacije na spletni strani OFIMER.

| (80) | Komisija zavrača ta argument. OFIMER je namreč javni organ pod okriljem ministrstva za kmetijstvo in ribolov in ena od njegovih nalog je vsakodnevno spremljanje razvoja trga morskih in ribogojnih proizvodov, kot je napisano v predstavitvi na njegovi spletni strani. V ta namen ima opazovalnico gospodarstva. Meddražbena mreža zbira podatke o prodaji na vseh francoskih dražbah, da jih v sestavljeni obliki pošlje nazaj nastopajočim v verigi. Komisijo so zanimali ravno tovrstni sestavljeni podatki, ker so ji omogočili ponovno postavitev delnih podatkov, ki ji jih je Francija predložila za analizo tega sistema pomoči, v njihov splošni okvir. |
| --- | --- |

(80)

Komisija zavrača ta argument. OFIMER je namreč javni organ pod okriljem ministrstva za kmetijstvo in ribolov in ena od njegovih nalog je vsakodnevno spremljanje razvoja trga morskih in ribogojnih proizvodov, kot je napisano v predstavitvi na njegovi spletni strani. V ta namen ima opazovalnico gospodarstva. Meddražbena mreža zbira podatke o prodaji na vseh francoskih dražbah, da jih v sestavljeni obliki pošlje nazaj nastopajočim v verigi. Komisijo so zanimali ravno tovrstni sestavljeni podatki, ker so ji omogočili ponovno postavitev delnih podatkov, ki ji jih je Francija predložila za analizo tega sistema pomoči, v njihov splošni okvir.

| (81) | Komisija ne more sprejeti, da se podatki OFIMER zelo razlikujejo od dokončnih statističnih podatkov, pripravljenih nekoliko kasneje. Metodologija, ki jo opazovalnica gospodarstva OFIMER uporablja za zbiranje teh informacij, je opisana v letnih poročilih tega organa (5). OFIMER tako zaradi meddražbene mreže lokalnim nosilcem dejavnosti (dražbam, organizacijam proizvajalcev, trgovcem z ribami) ponuja dnevna in tedenska poročila s podatki o količinah in ceni za glavne dražbe in najznačilnejše vrste v francoski ponudbi. Poleg tega vsak mesec v „izpopolnjenem“ sporočilu predstavi podatke o celotni prodaji od začetka leta za najznačilnejše dražbe in glavne vrste ter na začetku vsakega četrtletja pripravi sestavljeno poročilo o prodaji, ki je na voljo na spletni strani organa. Način zbiranja teh informacij kaže, da so podatki OFIMER zanesljivi. Noben konkreten element ne kaže, da bi bili ti podatki varljivi. Poleg tega Komisija v drugih dokumentih na tej spletni strani ni našla podatkov, ki bi popravljali tiste, ki jih je uporabila, ali jim nasprotovali; če bi se to zgodilo, bi to seveda upoštevala. Poleg tega so zato, ker so javnosti dani na voljo na spletni strani javnega organa OFIMER, uradni. Nobenega razloga ni, da bi dvomili o njihovi verodostojnosti. |
| --- | --- |

(81)

Komisija ne more sprejeti, da se podatki OFIMER zelo razlikujejo od dokončnih statističnih podatkov, pripravljenih nekoliko kasneje. Metodologija, ki jo opazovalnica gospodarstva OFIMER uporablja za zbiranje teh informacij, je opisana v letnih poročilih tega organa (5). OFIMER tako zaradi meddražbene mreže lokalnim nosilcem dejavnosti (dražbam, organizacijam proizvajalcev, trgovcem z ribami) ponuja dnevna in tedenska poročila s podatki o količinah in ceni za glavne dražbe in najznačilnejše vrste v francoski ponudbi. Poleg tega vsak mesec v „izpopolnjenem“ sporočilu predstavi podatke o celotni prodaji od začetka leta za najznačilnejše dražbe in glavne vrste ter na začetku vsakega četrtletja pripravi sestavljeno poročilo o prodaji, ki je na voljo na spletni strani organa. Način zbiranja teh informacij kaže, da so podatki OFIMER zanesljivi. Noben konkreten element ne kaže, da bi bili ti podatki varljivi. Poleg tega Komisija v drugih dokumentih na tej spletni strani ni našla podatkov, ki bi popravljali tiste, ki jih je uporabila, ali jim nasprotovali; če bi se to zgodilo, bi to seveda upoštevala. Poleg tega so zato, ker so javnosti dani na voljo na spletni strani javnega organa OFIMER, uradni. Nobenega razloga ni, da bi dvomili o njihovi verodostojnosti.

| (82) | Tistih nekaj podatkov, ki jih je Francija uradno sporočila bodisi pred začetkom postopka bodisi v sporočilu z dne 5. marca 2002 v odgovor na začetek postopka, je ostalo preveč delnih in nepopolnih, da bi Komisija lahko pravilno ocenila stanje trga ribiških proizvodov v spornem obdobju. Poiskati je morala druge informacije, da je pripravila to oceno. Komisija obžaluje, da ji Francija ni neposredno sporočila teh podatkov ali uradnih podatkov iste vrste. |
| --- | --- |

(82)

Tistih nekaj podatkov, ki jih je Francija uradno sporočila bodisi pred začetkom postopka bodisi v sporočilu z dne 5. marca 2002 v odgovor na začetek postopka, je ostalo preveč delnih in nepopolnih, da bi Komisija lahko pravilno ocenila stanje trga ribiških proizvodov v spornem obdobju. Poiskati je morala druge informacije, da je pripravila to oceno. Komisija obžaluje, da ji Francija ni neposredno sporočila teh podatkov ali uradnih podatkov iste vrste.

| (83) | Zato je treba analizirati različne znane podatke, da bi ugotovili natančno stanje trga ribiških proizvodov v prvem polletju 2000. |
| --- | --- |

(83)

Zato je treba analizirati različne znane podatke, da bi ugotovili natančno stanje trga ribiških proizvodov v prvem polletju 2000.

| (84) | Obvestilo Francije z dne 6. aprila 2001 ni vsebovalo številčnih podatkov o prinosih. Navedeno je bilo samo, da „so v resnici dejansko prodane količine in njihova vrednost nižje od podatkov, ki jih ima Komisija, in nižje kot leta 1999“. Komisija je tedaj že poznala podatke iz poročila o stanju na trgu od januarja do aprila 2000, ki ga je obravnaval izvršni odbor OFIMER na seji dne 24. maja 2000, in se sklicevala nanje v zahtevku za dodatne informacije z dne 15. januarja 2001, naslovljenem na Francijo (navedla je odlomek, po katerem „so raztovorjene količine v prvih štirih mesecih leta 2000 stabilne v primerjavi z istim obdobjem leta 1999 in se je vrednost prodaje na dražbah povečala za 3 % v primerjavi s preteklim letom“). |
| --- | --- |

(84)

Obvestilo Francije z dne 6. aprila 2001 ni vsebovalo številčnih podatkov o prinosih. Navedeno je bilo samo, da „so v resnici dejansko prodane količine in njihova vrednost nižje od podatkov, ki jih ima Komisija, in nižje kot leta 1999“. Komisija je tedaj že poznala podatke iz poročila o stanju na trgu od januarja do aprila 2000, ki ga je obravnaval izvršni odbor OFIMER na seji dne 24. maja 2000, in se sklicevala nanje v zahtevku za dodatne informacije z dne 15. januarja 2001, naslovljenem na Francijo (navedla je odlomek, po katerem „so raztovorjene količine v prvih štirih mesecih leta 2000 stabilne v primerjavi z istim obdobjem leta 1999 in se je vrednost prodaje na dražbah povečala za 3 % v primerjavi s preteklim letom“).

| (85) | Nasprotno je v sporočilu Francije z dne 5. marca 2002 zapisano, da so bile „na vseh glavnih francoskih dražbah ... količine, raztovorjene v prvih šestih mesecih leta 2000, stabilne v primerjavi z istim obdobjem leta 1999, čeprav so bila včasih ugotovljena velika znižanja v kratkih obdobjih, ki so se očitno ujemala z večjo medijsko pozornostjo“. To ustreza navedbam v zgoraj navedenem poročilu o stanju na trgu in tudi v Flash Eco OFIMER z dne 16. februarja 2001, dokumentu, na katerega se je Komisija sklicevala v sklepu o začetku postopka (dokumentu, ki vsebuje primerjave med proizvodnjo leta 2000 in leta 1999 ter nakazuje, da „rezultati leta 2000 kažejo stabilnost obsega prodaje v primerjavi z letom 1999“). |
| --- | --- |

(85)

Nasprotno je v sporočilu Francije z dne 5. marca 2002 zapisano, da so bile „na vseh glavnih francoskih dražbah ... količine, raztovorjene v prvih šestih mesecih leta 2000, stabilne v primerjavi z istim obdobjem leta 1999, čeprav so bila včasih ugotovljena velika znižanja v kratkih obdobjih, ki so se očitno ujemala z večjo medijsko pozornostjo“. To ustreza navedbam v zgoraj navedenem poročilu o stanju na trgu in tudi v Flash Eco OFIMER z dne 16. februarja 2001, dokumentu, na katerega se je Komisija sklicevala v sklepu o začetku postopka (dokumentu, ki vsebuje primerjave med proizvodnjo leta 2000 in leta 1999 ter nakazuje, da „rezultati leta 2000 kažejo stabilnost obsega prodaje v primerjavi z letom 1999“).

| (86) | Komisija torej ugotavlja, da so leta 2000, zlasti v prvem polletju, prinosi ostali stabilni. Pri nobeni informaciji ni mogoče reči, da so se prinosi zmanjšali, ko je bil medijski vpliv najmočnejši. Poleg tega se prinosi verjetno znižajo iz drugih razlogov, v glavnem zaradi slabega vremena. Ni redko, da velik del ribiških ladij daljše obdobje (1 do 2 tedna, celo več) ne more odpluti zaradi vztrajnega slabega vremena. Vpliv medijev, kakršen je omenjeni, ne učinkuje neposredno na prinose, saj ni on tisti, ki ribičem prepreči odplutje. Njegov učinek se čuti na naslednji stopnji v verigi, pri cenah in količinah, umaknjenih s trga. |
| --- | --- |

(86)

Komisija torej ugotavlja, da so leta 2000, zlasti v prvem polletju, prinosi ostali stabilni. Pri nobeni informaciji ni mogoče reči, da so se prinosi zmanjšali, ko je bil medijski vpliv najmočnejši. Poleg tega se prinosi verjetno znižajo iz drugih razlogov, v glavnem zaradi slabega vremena. Ni redko, da velik del ribiških ladij daljše obdobje (1 do 2 tedna, celo več) ne more odpluti zaradi vztrajnega slabega vremena. Vpliv medijev, kakršen je omenjeni, ne učinkuje neposredno na prinose, saj ni on tisti, ki ribičem prepreči odplutje. Njegov učinek se čuti na naslednji stopnji v verigi, pri cenah in količinah, umaknjenih s trga.

| (87) | Glede na sporočilo Francije z dne 6. aprila 2001, „je bila stopnja umika znatno višja v prvih mesecih leta 2000 kot v istem obdobju leta 1999; v obdobju med januarjem in aprilom leta 2000 se je povečala za 25 % v primerjavi z obdobjem januar-april 1999, med januarjem in marcem leta 2000 za 35 % v primerjavi z obdobjem januar-marec 1999, januarja 2000 za 92 % v primerjavi z januarjem 1999 in februarja 2000 za 57 % v primerjavi s februarjem 1999“. Sporočilo z dne 5. marca 2002 povzema te številke in tudi navaja, da se je umik v obdobju od januarja do marca povečal za 32 % in v obdobju od januarja do junija za 28 %. To sporočilo poleg tega natančno navaja, da „se je celo skokovito povečal obseg umika pri nekaterih vrstah, kot so škampi (+ 175 %), morska spaka (+ 161 %) in morski pajek (× 5), katerih občutljivost na preostanke ogljikovodikov (6) je bila najmočneje medijsko izpostavljena“. |
| --- | --- |

(87)

Glede na sporočilo Francije z dne 6. aprila 2001, „je bila stopnja umika znatno višja v prvih mesecih leta 2000 kot v istem obdobju leta 1999; v obdobju med januarjem in aprilom leta 2000 se je povečala za 25 % v primerjavi z obdobjem januar-april 1999, med januarjem in marcem leta 2000 za 35 % v primerjavi z obdobjem januar-marec 1999, januarja 2000 za 92 % v primerjavi z januarjem 1999 in februarja 2000 za 57 % v primerjavi s februarjem 1999“. Sporočilo z dne 5. marca 2002 povzema te številke in tudi navaja, da se je umik v obdobju od januarja do marca povečal za 32 % in v obdobju od januarja do junija za 28 %. To sporočilo poleg tega natančno navaja, da „se je celo skokovito povečal obseg umika pri nekaterih vrstah, kot so škampi (+ 175 %), morska spaka (+ 161 %) in morski pajek (× 5), katerih občutljivost na preostanke ogljikovodikov (6) je bila najmočneje medijsko izpostavljena“.

| (88) | Ti podatki so delni in ne omogočajo konkretne predstave o izvršenih umikih. Dejansko umaknjene količine namreč niso navedene; dvojno ali trojno povečanje lahko nič ne pomeni, če je bila referenčna količina, se pravi tista iz prvega leta, zelo nizka. Poleg tega ni natančno določeno, kolikšen odstotni delež raztovorjenih količin predstavljajo količine, umaknjene s trga. Navedeno ni niti, ali je povečanje umika januarja zadevalo vrste, katerih občutljivost za ogljikovodike je bila najbolj medijsko izpostavljena. Komisija bo analizirala primer treh vrst, ki jih je navedla Francija: škamp, morska spaka in morski pajek. |
| --- | --- |

(88)

Ti podatki so delni in ne omogočajo konkretne predstave o izvršenih umikih. Dejansko umaknjene količine namreč niso navedene; dvojno ali trojno povečanje lahko nič ne pomeni, če je bila referenčna količina, se pravi tista iz prvega leta, zelo nizka. Poleg tega ni natančno določeno, kolikšen odstotni delež raztovorjenih količin predstavljajo količine, umaknjene s trga. Navedeno ni niti, ali je povečanje umika januarja zadevalo vrste, katerih občutljivost za ogljikovodike je bila najbolj medijsko izpostavljena. Komisija bo analizirala primer treh vrst, ki jih je navedla Francija: škamp, morska spaka in morski pajek.

| (89) | Če se sklicujemo na študijo o škampih, ki jo je opravil OFIMER, sezona največjega ulova tega raka (7) traja od sredine aprila do avgusta. Veliki umiki so lahko posledica stanja na trgu. Ta študija navaja primer neobičajno velikih umikov maja in junija 2001 zaradi velikega ulova živih škampov v obdobju, ki ni zelo ugodno za prodajo tega proizvoda. Poleg tega so bili ti umiki, glede na podatke, ki jih je Komisija prejela v okviru izvajanja predpisov, ki urejajo skupno ureditev trga ribiških proizvodov (Uredba Sveta (ES) št. 3759/1992 z dne 17. decembra 1992 o oblikovanju skupne ureditve trga v sektorju ribiških in ribogojnih proizvodov ter uredbe o izvajanju (8), veljavne na dan dogodkov), v prvih šestih mesecih leta 2000 naslednji: 21 kg januarja, 5 kg februarja, 2 kg marca, 103 kg aprila, 1 364 kg maja, 2 007 kg junija. O tem raku ni nobenega jasnega in natančnega podatka, zaradi katerega bi lahko rekli, da je medijski vpliv zaradi izlitja nafte, za katerega predpostavljamo, da je bil najmočnejši v tednih po dogodku, povzročil znatno povečanje umika škampov s trga. |
| --- | --- |

(89)

Če se sklicujemo na študijo o škampih, ki jo je opravil OFIMER, sezona največjega ulova tega raka (7) traja od sredine aprila do avgusta. Veliki umiki so lahko posledica stanja na trgu. Ta študija navaja primer neobičajno velikih umikov maja in junija 2001 zaradi velikega ulova živih škampov v obdobju, ki ni zelo ugodno za prodajo tega proizvoda. Poleg tega so bili ti umiki, glede na podatke, ki jih je Komisija prejela v okviru izvajanja predpisov, ki urejajo skupno ureditev trga ribiških proizvodov (Uredba Sveta (ES) št. 3759/1992 z dne 17. decembra 1992 o oblikovanju skupne ureditve trga v sektorju ribiških in ribogojnih proizvodov ter uredbe o izvajanju (8), veljavne na dan dogodkov), v prvih šestih mesecih leta 2000 naslednji: 21 kg januarja, 5 kg februarja, 2 kg marca, 103 kg aprila, 1 364 kg maja, 2 007 kg junija. O tem raku ni nobenega jasnega in natančnega podatka, zaradi katerega bi lahko rekli, da je medijski vpliv zaradi izlitja nafte, za katerega predpostavljamo, da je bil najmočnejši v tednih po dogodku, povzročil znatno povečanje umika škampov s trga.

| (90) | Po podatkih, ki jih je Komisija dobila, je bilo januarja 2000 iz prodaje umaknjenih 454 kg morskih spak v primerjavi s 84 kg januarja 1999, kar je torej znatno povečanje. Vendar so umiki februarja 2000 znašali samo 59 kg, medtem ko je bilo februarja 1999 umaknjenih 221 kg, marca 2000 je bilo umaknjenih 39 kg v primerjavi s 148 kg marca 1999; umaknjene količine v naslednjih treh mesecih so bile še vedno večje leta 1999 (278 kg) kot leta 2000 (241 kg). Ta položaj je torej poln nasprotij, zaradi česar se Komisija ne more odločiti, ali je povečanje umika posledica učinka izlitja nafte. |
| --- | --- |

(90)

Po podatkih, ki jih je Komisija dobila, je bilo januarja 2000 iz prodaje umaknjenih 454 kg morskih spak v primerjavi s 84 kg januarja 1999, kar je torej znatno povečanje. Vendar so umiki februarja 2000 znašali samo 59 kg, medtem ko je bilo februarja 1999 umaknjenih 221 kg, marca 2000 je bilo umaknjenih 39 kg v primerjavi s 148 kg marca 1999; umaknjene količine v naslednjih treh mesecih so bile še vedno večje leta 1999 (278 kg) kot leta 2000 (241 kg). Ta položaj je torej poln nasprotij, zaradi česar se Komisija ne more odločiti, ali je povečanje umika posledica učinka izlitja nafte.

| (91) | Komisija nima podatkov o umaknjenih količinah morskega pajka, tretje vrste, ki jo je navedla Francija (9). Vendar se je mogoče sklicevati na podatke o količinah, ki jih je Komisija prejela o veliki rakovici, ki ima podobne lastnosti trženja. Umaknjene količine so se v prvih mesecih leta 2000 povečale v primerjavi z letom 1999, vendar so v celoti ostale nizke; za januar so se z 19 kg povečale na 47 kg, za februar s 3 na 35 kg, za marec s 7 na 31 kg, aprila povečanja ni bilo, za maj so se povečale z 31 na 164 kg in za junij s 501 na 521 kg. Potrošniki se torej niso odpovedali veliki rakovici, zlasti v prvih mesecih leta 2000, in nič ne kaže, da se je v istem obdobju zmanjšala naklonjenost do morskega pajka. |
| --- | --- |

(91)

Komisija nima podatkov o umaknjenih količinah morskega pajka, tretje vrste, ki jo je navedla Francija (9). Vendar se je mogoče sklicevati na podatke o količinah, ki jih je Komisija prejela o veliki rakovici, ki ima podobne lastnosti trženja. Umaknjene količine so se v prvih mesecih leta 2000 povečale v primerjavi z letom 1999, vendar so v celoti ostale nizke; za januar so se z 19 kg povečale na 47 kg, za februar s 3 na 35 kg, za marec s 7 na 31 kg, aprila povečanja ni bilo, za maj so se povečale z 31 na 164 kg in za junij s 501 na 521 kg. Potrošniki se torej niso odpovedali veliki rakovici, zlasti v prvih mesecih leta 2000, in nič ne kaže, da se je v istem obdobju zmanjšala naklonjenost do morskega pajka.

| (92) | Zato so ti umiki v absolutnih številkah ostali nizki, čeprav so se januarja 2000 v primerjavi z januarjem 1999 povečali za 92 % ter za 28 % za prvih šest mesecev leta. Poleg tega nič ne omogoča povezave tega povečanja z medijskim vplivom izlitja nafte. Če se še sklicujemo na podatke, ki jih je Komisija prejela, lahko poleg tega opazimo, da so veliki umiki januarja 2000 zadevali vrste, kot so morska mačka (z 11 423 na 16 362 kg), saj (s 120 na 3 727 kg), morska plošča (z 51 na 1 789 kg), za katere je glede na značilnosti njihovega trga povezava med povečanjem umikov in medijskim vplivom izlitja nafte majhna, celo neobstoječa. Na drugi strani so umiki glede na poročilo o stanju na trgu od januarja do aprila 2000 OFIMER ostali pod 1,5 % raztovorjenih količin za glavne vrste, znatni umiki pa so bili navedeni za brancina, sardona in morskega pajka. |
| --- | --- |

(92)

Zato so ti umiki v absolutnih številkah ostali nizki, čeprav so se januarja 2000 v primerjavi z januarjem 1999 povečali za 92 % ter za 28 % za prvih šest mesecev leta. Poleg tega nič ne omogoča povezave tega povečanja z medijskim vplivom izlitja nafte. Če se še sklicujemo na podatke, ki jih je Komisija prejela, lahko poleg tega opazimo, da so veliki umiki januarja 2000 zadevali vrste, kot so morska mačka (z 11 423 na 16 362 kg), saj (s 120 na 3 727 kg), morska plošča (z 51 na 1 789 kg), za katere je glede na značilnosti njihovega trga povezava med povečanjem umikov in medijskim vplivom izlitja nafte majhna, celo neobstoječa. Na drugi strani so umiki glede na poročilo o stanju na trgu od januarja do aprila 2000 OFIMER ostali pod 1,5 % raztovorjenih količin za glavne vrste, znatni umiki pa so bili navedeni za brancina, sardona in morskega pajka.

| (93) | Komisija v sklepu vprašanja o umikih ugotavlja, da povečanja umikov ni mogoče povezati z medijskim vplivom izlitja nafte. |
| --- | --- |

(93)

Komisija v sklepu vprašanja o umikih ugotavlja, da povečanja umikov ni mogoče povezati z medijskim vplivom izlitja nafte.

| (94) | Francija v sporočilu z dne 6. aprila 2001 navaja, da se je obseg prodaje ribiških proizvodov na drobno v prvem polletju zmanjšal za 2 % v primerjavi s preteklim letom, zlasti za sveže proizvode, za katere se je količina prodaje zmanjšala za 7 % in vrednost za 1 %, od tega za 6 % po količini za rake in za 6 % po količini za ribe (5 % za razrezane ribe in 7 % za cele ribe). Sporočilo z dne 5. marca 2002 opozarja na te številke (z majhnim popravkom za rake, pri katerih znaša zmanjšanje 6,5 %) in navaja, da ti podatki kažejo resnično zmanjšanje naklonjenosti potrošnikov do morskih proizvodov. To sporočilo navaja tudi, da je bilo med 49 pomembnimi vrstami, ki jih OFIMER spremlja, v primerjavi s preteklim letom ugotovljeno znižanje povprečne cene za 34 med njimi januarja, za 26 v obdobju od januarja do februarja, za 21 v obdobju od januarja do marca, za 19 v obdobju od januarja do aprila, za 21 v obdobju od januarja do maja in za 18 v obdobju od januarja do junija. Med temi vrstami so bila znižanja povprečne cene naslednja: morski list (– 5 %), brancin (– 6 %), oslič (– 6 %), sardon (– 6 %), lignji (– 11 %), saj (– 8 %), sardina (– 6 %), kovač (– 11 %), skuša (– 8 %), navadna morska plošča (– 28 %), črni morski meč (– 20 %), sivi morski pes (– 11 %), rdeči krulec (– 4 %), hobotnica (– 23 %), morski pajek (– 16 %), kozica (– 20 %). Po mnenju Francije „vsi ti elementi izmerljivo pojasnjujejo poslabšanje razmer na prvem trgu v obdobju od januarja do junija 2000 in po potrebi ilustrirajo vedenjski odziv francoskega potrošnika na brodolom tankerja Erika“. |
| --- | --- |

(94)

Francija v sporočilu z dne 6. aprila 2001 navaja, da se je obseg prodaje ribiških proizvodov na drobno v prvem polletju zmanjšal za 2 % v primerjavi s preteklim letom, zlasti za sveže proizvode, za katere se je količina prodaje zmanjšala za 7 % in vrednost za 1 %, od tega za 6 % po količini za rake in za 6 % po količini za ribe (5 % za razrezane ribe in 7 % za cele ribe). Sporočilo z dne 5. marca 2002 opozarja na te številke (z majhnim popravkom za rake, pri katerih znaša zmanjšanje 6,5 %) in navaja, da ti podatki kažejo resnično zmanjšanje naklonjenosti potrošnikov do morskih proizvodov. To sporočilo navaja tudi, da je bilo med 49 pomembnimi vrstami, ki jih OFIMER spremlja, v primerjavi s preteklim letom ugotovljeno znižanje povprečne cene za 34 med njimi januarja, za 26 v obdobju od januarja do februarja, za 21 v obdobju od januarja do marca, za 19 v obdobju od januarja do aprila, za 21 v obdobju od januarja do maja in za 18 v obdobju od januarja do junija. Med temi vrstami so bila znižanja povprečne cene naslednja: morski list (– 5 %), brancin (– 6 %), oslič (– 6 %), sardon (– 6 %), lignji (– 11 %), saj (– 8 %), sardina (– 6 %), kovač (– 11 %), skuša (– 8 %), navadna morska plošča (– 28 %), črni morski meč (– 20 %), sivi morski pes (– 11 %), rdeči krulec (– 4 %), hobotnica (– 23 %), morski pajek (– 16 %), kozica (– 20 %). Po mnenju Francije „vsi ti elementi izmerljivo pojasnjujejo poslabšanje razmer na prvem trgu v obdobju od januarja do junija 2000 in po potrebi ilustrirajo vedenjski odziv francoskega potrošnika na brodolom tankerja Erika“.

| (95) | Komisija ugotavlja, da ti elementi tega, kar se je zgodilo, ne pojasnjujejo zares izmerljivo. Da bi Komisija imela resničen pregled nad položajem, bi ji Francija morala hkrati poslati podatke o prodanih količinah za vsako sporno vrsto, česar ni storila. |
| --- | --- |

(95)

Komisija ugotavlja, da ti elementi tega, kar se je zgodilo, ne pojasnjujejo zares izmerljivo. Da bi Komisija imela resničen pregled nad položajem, bi ji Francija morala hkrati poslati podatke o prodanih količinah za vsako sporno vrsto, česar ni storila.

| (96) | Komisija nasprotno ugotavlja, da so se cene glede na poročilo o stanju na trgu v obdobju od januarja do aprila 2000 OFIMER gibale zelo različno. Nekatere cene so se zaradi velike ponudbe znižale: brancin (– 11 %), saj (– 8 %), oslič (– 9 %). Nasprotno se je cena drugih vrst povečala zaradi omejene ponudbe: bradač (+ 31 %), polenovka (+ 27 %), morska spaka (+ 13 %). To poročilo o stanju na trgu navaja tudi, da se je zaradi spremembe strukture ponudbe delež dragih vrst (oslič, morska spaka, morski list, bradač, škamp) povečal v škodo poceni vrst (skuša, saj, mol, sipa, sardon), zaradi česar se je vrednost prodaje na dražbi povečala za 3 % v primerjavi s preteklim letom. |
| --- | --- |

(96)

Komisija nasprotno ugotavlja, da so se cene glede na poročilo o stanju na trgu v obdobju od januarja do aprila 2000 OFIMER gibale zelo različno. Nekatere cene so se zaradi velike ponudbe znižale: brancin (– 11 %), saj (– 8 %), oslič (– 9 %). Nasprotno se je cena drugih vrst povečala zaradi omejene ponudbe: bradač (+ 31 %), polenovka (+ 27 %), morska spaka (+ 13 %). To poročilo o stanju na trgu navaja tudi, da se je zaradi spremembe strukture ponudbe delež dragih vrst (oslič, morska spaka, morski list, bradač, škamp) povečal v škodo poceni vrst (skuša, saj, mol, sipa, sardon), zaradi česar se je vrednost prodaje na dražbi povečala za 3 % v primerjavi s preteklim letom.

| (97) | Vrednost prodaje na dražbi po odbitku stroškov prodaje ustreza prometu ladij. Komisija torej ugotavlja, da se je celotni promet ribiških podjetij nekoliko povečal. Zato, čeprav so se cene velikega števila vrst znižale, to znižanje ne ustreza splošnemu znižanju cen, temveč položaju, za katerega so značilna nasprotja in ki ga je OFIMER razkril v svojem poročilu o stanju na trgu. Izlitje nafte mogoče ni bilo brez posledic za trg ribiških proizvodov, na primer za nekatere vrste, vendar se zaradi teh različnih elementov sklepa, da je ta vpliv ostal zelo obroben. Če bi bil velik, bi ga OFIMER gotovo omenil v različnih javnih dokumentih, ki jih je pripravil. |
| --- | --- |

(97)

Vrednost prodaje na dražbi po odbitku stroškov prodaje ustreza prometu ladij. Komisija torej ugotavlja, da se je celotni promet ribiških podjetij nekoliko povečal. Zato, čeprav so se cene velikega števila vrst znižale, to znižanje ne ustreza splošnemu znižanju cen, temveč položaju, za katerega so značilna nasprotja in ki ga je OFIMER razkril v svojem poročilu o stanju na trgu. Izlitje nafte mogoče ni bilo brez posledic za trg ribiških proizvodov, na primer za nekatere vrste, vendar se zaradi teh različnih elementov sklepa, da je ta vpliv ostal zelo obroben. Če bi bil velik, bi ga OFIMER gotovo omenil v različnih javnih dokumentih, ki jih je pripravil.

| (98) | Komisija na podlagi teh različnih elementov meni, da splošnega zmanjšanja socialnih prispevkov v korist ribičev za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra ne more razglasiti za združljivega s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(98)

Komisija na podlagi teh različnih elementov meni, da splošnega zmanjšanja socialnih prispevkov v korist ribičev za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra ne more razglasiti za združljivega s skupnim trgom na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe.

| (99) | Ta ukrep pomoči kot pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila dodeljena vsem ribiškim podjetjem, ne da bi se od njih zahtevalo kakršno koli obveznost, je združljiv s skupnim trgom v skladu s tretjo alineo četrtega odstavka, točke 1.2. smernic iz leta 1997. |
| --- | --- |

(99)

Ta ukrep pomoči kot pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila dodeljena vsem ribiškim podjetjem, ne da bi se od njih zahtevalo kakršno koli obveznost, je združljiv s skupnim trgom v skladu s tretjo alineo četrtega odstavka, točke 1.2. smernic iz leta 1997.

V.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| (100) | Komisija ugotavlja, da je Francija s kršenjem člena 88(3) Pogodbe nezakonito izvedla različne ukrepe pomoči, ki so predmet te odločbe. |
| --- | --- |

(100)

Komisija ugotavlja, da je Francija s kršenjem člena 88(3) Pogodbe nezakonito izvedla različne ukrepe pomoči, ki so predmet te odločbe.

| (101) | Komisija na podlagi analize v delih IV-B in IV-C.1 te odločbe meni, da so ukrepi pomoči, izvedeni v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde (zmanjšanje socialnih prispevkov, finančne olajšave, oprostitev državnih pristojbin), združljivi s skupnim trgom v skladu s členom 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(101)

Komisija na podlagi analize v delih IV-B in IV-C.1 te odločbe meni, da so ukrepi pomoči, izvedeni v korist ribogojcev v departmajih na atlantski obali od Finistère do Gironde (zmanjšanje socialnih prispevkov, finančne olajšave, oprostitev državnih pristojbin), združljivi s skupnim trgom v skladu s členom 87(2)(b) Pogodbe.

| (102) | Komisija na podlagi analize v delu IV-C.1 te odločbe meni, da zmanjšanje socialnih prispevkov za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000 in oprostitev državnih pristojbin za leto 2000, odobrena v korist ribogojcev v drugih departmajih, ne moreta biti upravičena do odstopanja iz člena 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(102)

Komisija na podlagi analize v delu IV-C.1 te odločbe meni, da zmanjšanje socialnih prispevkov za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000 in oprostitev državnih pristojbin za leto 2000, odobrena v korist ribogojcev v drugih departmajih, ne moreta biti upravičena do odstopanja iz člena 87(2)(b) Pogodbe.

| (103) | Komisija na podlagi analize v delu IV-C.2 te odločbe meni, da zmanjšanje socialnih prispevkov, odobreno v korist ribičev za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000, ne more biti upravičeno do odstopanja iz člena 87(2)(b) Pogodbe – |
| --- | --- |

(103)

Komisija na podlagi analize v delu IV-C.2 te odločbe meni, da zmanjšanje socialnih prispevkov, odobreno v korist ribičev za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000, ne more biti upravičeno do odstopanja iz člena 87(2)(b) Pogodbe –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Zmanjšanja socialnih prispevkov, finančne olajšave in oprostitev državnih pristojbin, ki jih je Francija izvedla v korist ribogojcev v departmajih Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime in Gironde, so združljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Ukrepi pomoči, ki jih je Francija izvedla v korist ribogojcev v departmajih, ki niso Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime in Gironde, v obliki zmanjšanja socialnih prispevkov za obdobje od 15. aprila do 15. julija 2000 in oprostitve državnih pristojbin za leto 2000, niso združljivi s skupnim trgom.

Člen 3

Ukrep pomoči, ki ga je Francija v korist ribičev izvedla v obliki zmanjšanja socialnih prispevkov za obdobje od 15. aprila do 15. oktobra 2000, ni združljiv s skupnim trgom.

Člen 4

1.   Francija sprejme vse potrebne ukrepe, da od svojih upravičencev izterja pomoči iz členov 2 in 3, ki so jim že bile nezakonito dodeljene.

2.   Izterjava se izvede nemudoma in v skladu s postopki nacionalnega prava, če dovoljujejo takojšno in dejansko izvršitev te odločbe. Pomoči, ki jih je treba izterjati, vključujejo obresti od datuma, ko so bile dodeljene upravičencem, do datuma izterjave. Obrestna mera, ki jo je treba uporabiti, se izračuna in uporabi v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (10).

Člen 5

Francija obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za izvršitev te odločbe, v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 6

Ta odločba je naslovljena na Republiko Francijo.

V Bruslju, 14. julija 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL C 39, 13.2.2002, str. 6.

1

(2)  UL C 100, 27.3.1997, str. 12.

2

(3)  http://www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/

3

(4)  http://www.ofimer.fr

4

(5)  Letno poročilo 2000, str. 39; letno poročilo 2001, str. 42.

5

(6)  Francoske oblasti so v zvezi s tem vprašanjem poslale 14 kopij rezultatov analiz, katerih namen je bil ugotoviti vsebnost ogljikovodikov v analiziranih proizvodih (različnih ribah). Komisija se čudi, da ti rezultati analiz zadevajo ribe, ki so bile za 3 od teh analiz odvzete 22. februarja 2000 in sprejete v laboratoriju 23. februarja 2000, za 2 drugi analizi so bile odvzete 7. marca 2000 in sprejete v laboratoriju 10. marca ter za 9 preostalih analiz odvzete in analizirane septembra in oktobra 2000. Na podlagi teh analiz, ki razkrivajo prisotnost ogljikovodikov v tkivih, ni mogoče sklepati, da je to povzročil tanker Erika, ker je od brodoloma minilo že nekaj časa. Da bi lahko izpostavili vzročno povezavo med nafto z Erike in onesnaženjem z ogljikovodiki, bi bilo treba narediti vrsto analiz, ki bi bile časovno dovolj blizu datumu brodoloma. Odsotnost teh analiz bi bolj kazala, da pravzaprav ni bilo organoleptičnega onesnaženja rib takoj po tem dogodku. Prisotnost ogljikovodikov tri ali devet mesecev pozneje je v nekaterih primerih, na primer februarja in marca, lahko povzročila nafta z Erike, vendar je ravno tako lahko posledica ostankov čiščenja tankov, ki ga na ladjah pogosto opravljajo na odprtem morju ne glede na zakonodajo na tem področju. Ta druga predpostavka je še bolj verjetna za analize, opravljene septembra in oktobra.

6

Erika

Erike

Erike

(7)  Trg škampov, študija, predstavljena izvršnemu odboru OFIMER 6. marca 2002.

7

(8)  UL L 388, 31.12.1992, str. 1. Države članice so morale v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2210/93 z dne 26. julija 1993 o sporočilih glede skupne ureditve trga v sektorju ribiških in ribogojnih proizvodov (UL L 197 z dne 6. 8. 1993) Komisiji vsako polletje sporočiti umaknjene ali neprodane količine ribiških proizvodov, navedenih v točkah A, D in E Priloge I k Uredbi (ES) št. 3759/92. Škamp in morska spaka sta na tem seznamu.

8

(9)  Morski pajek je naveden med vrstami v členu 1 Uredbe (ES) št. 3759/92, vendar ne v točkah A, D in E Priloge I k navedeni uredbi. Če ceno umika za te vrste določi organizacija proizvajalcev, Komisiji ni treba sporočiti podatkov o umaknjenih količinah.

9

(10)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

10

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/62

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. marca 2005

o odobritvi metod za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 552)

(Besedilo v poljskem jeziku je edino verodostojno)

(2005/240/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3220/84 z dne 13. novembra 1984, ki določa lestvico Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov (1), in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2(3) Uredbe (EGS) št. 3220/84 določa, da mora biti razvrščanje prašičjih trupov določeno z ocenjevanjem mesnatosti v skladu s statistično preizkušenimi metodami ocenjevanja, ki temeljijo na fizičnih meritvah enega ali več anatomskih delov prašičjega trupa. Odobritev metode za razvrščanje prašičev je odvisna od skladnosti metode z maksimalnim odstopom pri statistični napaki pri razvrščanju. Ta odstop je bil določen v členu 3 Uredbe Komisije (EGS) št. 2967/85 z dne 24. oktobra 1985 o podrobnih pravilih za uporabo lestvice Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov (2). |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(3) Uredbe (EGS) št. 3220/84 določa, da mora biti razvrščanje prašičjih trupov določeno z ocenjevanjem mesnatosti v skladu s statistično preizkušenimi metodami ocenjevanja, ki temeljijo na fizičnih meritvah enega ali več anatomskih delov prašičjega trupa. Odobritev metode za razvrščanje prašičev je odvisna od skladnosti metode z maksimalnim odstopom pri statistični napaki pri razvrščanju. Ta odstop je bil določen v členu 3 Uredbe Komisije (EGS) št. 2967/85 z dne 24. oktobra 1985 o podrobnih pravilih za uporabo lestvice Skupnosti za razvrščanje prašičjih trupov (2).

| (2) | Vlada Poljske je zaprosila Komisijo za odobritev treh metod za razvrščanje prašičjih trupov in predložila rezultate svojih poskusov z razrezi, ki so bili izvedeni pred dnem pristopa, s predložitvijo dela II Protokola, kakor je predvideno v členu 3 Uredbe (EGS) št. 2967/85. |
| --- | --- |

(2)

Vlada Poljske je zaprosila Komisijo za odobritev treh metod za razvrščanje prašičjih trupov in predložila rezultate svojih poskusov z razrezi, ki so bili izvedeni pred dnem pristopa, s predložitvijo dela II Protokola, kakor je predvideno v členu 3 Uredbe (EGS) št. 2967/85.

| (3) | Presoja te prošnje je pokazala, da so pogoji za odobritev teh metod razvrščanja izpolnjeni. |
| --- | --- |

(3)

Presoja te prošnje je pokazala, da so pogoji za odobritev teh metod razvrščanja izpolnjeni.

| (4) | Člen 2 Uredbe (EGS) št. 3220/84 določa, da so države članice lahko pooblaščene za predvidevanje obdelave prašičjih trupov, ki se razlikujejo od standardne obdelave, opredeljene v istem členu, kjer takšno odstopanje upravičujejo trgovska praksa ali tehnične zahteve. |
| --- | --- |

(4)

Člen 2 Uredbe (EGS) št. 3220/84 določa, da so države članice lahko pooblaščene za predvidevanje obdelave prašičjih trupov, ki se razlikujejo od standardne obdelave, opredeljene v istem členu, kjer takšno odstopanje upravičujejo trgovska praksa ali tehnične zahteve.

| (5) | Na Poljskem mora biti zaradi tradicije pri obdelavi trupov in posledično trgovske prakse mogoča obdelava trupa skupaj s trebušnim salom, ledvicami in trebušno prepono. To je treba upoštevati pri prilagoditvi zabeležene teže teži za standardno obdelavo. |
| --- | --- |

(5)

Na Poljskem mora biti zaradi tradicije pri obdelavi trupov in posledično trgovske prakse mogoča obdelava trupa skupaj s trebušnim salom, ledvicami in trebušno prepono. To je treba upoštevati pri prilagoditvi zabeležene teže teži za standardno obdelavo.

| (6) | Sprememba aparatur ali metod razvrščanja se lahko odobri samo z novo odločbo Komisije, sprejeto na podlagi pridobljenih izkušenj; zato se lahko sedanja odobritev prekliče. |
| --- | --- |

(6)

Sprememba aparatur ali metod razvrščanja se lahko odobri samo z novo odločbo Komisije, sprejeto na podlagi pridobljenih izkušenj; zato se lahko sedanja odobritev prekliče.

| (7) | Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za svinjsko meso – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za svinjsko meso –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Za razvrščanje prašičjih trupov na Poljskem se v skladu z Uredbo (EGS) št. 3220/84 odobri uporaba naslednjih metod:

| (a) | naprava, imenovana „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 1 Priloge; |
| --- | --- |

(a)

naprava, imenovana „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 1 Priloge;

| (b) | naprava, imenovana „Ultra FOM 300“, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 2 Priloge; |
| --- | --- |

(b)

naprava, imenovana „Ultra FOM 300“, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 2 Priloge;

| (c) | naprava, imenovana „Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)“, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 3 Priloge. |
| --- | --- |

(c)

naprava, imenovana „Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)“, in z njo povezane metode ocenjevanja, podrobneje opredeljene v delu 3 Priloge.

Glede naprave „Ultra FOM 300“, ki se nanaša na prvi odstavek, točke (b), se določi, da mora biti po opravljenem postopku merjenja na trupu možno preveriti, ali je naprava izmerila vrednosti meritve T1 in T2 na mestu, določenem v točki 3, dela 2, Priloge. Ustrezno označitev mesta merjenja je treba opraviti sočasno s postopkom merjenja.

Člen 2

Ne glede na standardno obdelavo iz člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 3220/84 je treba prašičjim trupom pred tehtanjem in razvrščanjem odstraniti trebušno salo, ledvice in trebušno prepono. Zaradi postavitve ponudbe cen za prašičje trupe na primerljivi podlagi se zabeležena masa toplega trupa zmanjša:

| (a) | pri trebušni priponi za 0,23 %; |
| --- | --- |

(a)

pri trebušni priponi za 0,23 %;

| (b) | pri trebušnem salu in ledvicah za:






  — | 1,90 % pri trupih prašičev s stopnjama mesnatosti S in E, |
| --- | --- | --- |

(b)

pri trebušnem salu in ledvicah za:

—

1,90 % pri trupih prašičev s stopnjama mesnatosti S in E,

| — | 2,11 % pri trupih prašičev s stopnjo mesnatosti U, |
| --- | --- |

—

2,11 % pri trupih prašičev s stopnjo mesnatosti U,

| — | 2,54 % pri trupih prašičev s stopnjo mesnatosti R, |
| --- | --- |

—

2,54 % pri trupih prašičev s stopnjo mesnatosti R,

| — | 3,12 % pri trupih prašičev s stopnjo mesnatosti O, |
| --- | --- |

—

3,12 % pri trupih prašičev s stopnjo mesnatosti O,

| — | 3,35 % pri trupih prašičev s stopnjo mesnatosti P. |
| --- | --- |

—

3,35 % pri trupih prašičev s stopnjo mesnatosti P.

Člen 3

Spremembe naprav ali metod ocenjevanja niso dovoljene.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 11. marca 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 301, 20.11.1984, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3513/93 (UL L 320, 22.12.1993, str. 5).

1

(2)  UL L 285, 25.10.1985, str. 39. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3127/94 (UL L 330, 21.12.1994, str. 43).

2

---

PRILOGA

METODE ZA RAZVRŠČANJE PRAŠIČJIH TRUPOV NA POLJSKEM

Del 1

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Razvrščanje prašičjih trupov se opravi z napravo, imenovano „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“. |
| --- | --- |

1.

Razvrščanje prašičjih trupov se opravi z napravo, imenovano „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“.

| 2. | Naprava mora biti opremljena s sondo visoke ločljivosti Sydel širine 8 mm, z infrardečo svetlečo diodo (Honeywell) in dvema svetlobnima senzorjema (Honeywell). Obratovalna razdalja med njimi je med 0 in 105 mm.
  Izmerjene vrednosti se preračunajo v predvideni delež mesnatosti s pomočjo same naprave CGM. |
| --- | --- |

2.

Naprava mora biti opremljena s sondo visoke ločljivosti Sydel širine 8 mm, z infrardečo svetlečo diodo (Honeywell) in dvema svetlobnima senzorjema (Honeywell). Obratovalna razdalja med njimi je med 0 in 105 mm.

Izmerjene vrednosti se preračunajo v predvideni delež mesnatosti s pomočjo same naprave CGM.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

  = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

  kjer je: | = | predvideni odstotek mesnatosti trupa, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 6 centimetrov od vzdolžne osi trupa med tretjim in četrtim zadnjim rebrom, |
| X2 | = | debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot X1. |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Image = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

kjer je:

Image

=

predvideni odstotek mesnatosti trupa,

X1

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 6 centimetrov od vzdolžne osi trupa med tretjim in četrtim zadnjim rebrom,

X2

=

debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot X1.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kilogrami.

Del 2

ULTRA-FOM 300

| 1. | Razvrščanje prašičjih trupov se opravi z napravo, imenovano „Ultra-FOM 300“. |
| --- | --- |

1.

Razvrščanje prašičjih trupov se opravi z napravo, imenovano „Ultra-FOM 300“.

| 2. | Naprava mora biti opremljena z ultrazvočno sondo s frekvenco 3,5 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Ultrazvočni signal se digitalizira, shrani in obdela z mikroprocesorjem.
  Naprava Ultra-FOM sama preračuna rezultate meritev v predvideni delež mesnatosti. |
| --- | --- |

2.

Naprava mora biti opremljena z ultrazvočno sondo s frekvenco 3,5 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Ultrazvočni signal se digitalizira, shrani in obdela z mikroprocesorjem.

Naprava Ultra-FOM sama preračuna rezultate meritev v predvideni delež mesnatosti.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

  = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

  pri čemer je: | = | predvideni odstotek mesnatosti trupa, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 7 cm od vzdolžne osi trupa, na zadnjem rebru, |
| T2 | = | debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 7 cm od vzdolžne osi trupa med tretjim in četrtim zadnjim rebrom, |
| M1 | = | debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot T1, |
| M2 | = | debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot T2. |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna v skladu z naslednjo enačbo:

Image = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

pri čemer je:

Image

=

predvideni odstotek mesnatosti trupa,

T1

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 7 cm od vzdolžne osi trupa, na zadnjem rebru,

T2

=

debelina hrbtne slanine (vključno s kožo) v milimetrih, merjena 7 cm od vzdolžne osi trupa med tretjim in četrtim zadnjim rebrom,

M1

=

debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot T1,

M2

=

debelina mišice v milimetrih, merjena istočasno in na istem mestu kot T2.

Ta enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kilogrami.

Del 3

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Razvrščanje prašičjih trupov se opravi z napravo, imenovano „Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)“. |
| --- | --- |

1.

Razvrščanje prašičjih trupov se opravi z napravo, imenovano „Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading)“.

| 2. | Naprava mora biti opremljena s 16 ultrazvočnimi pretvorniki s frekvenco 16,2 MHz (Krautkrämer SFK 2 NP), med katerimi je obratovalna razdalja 25 mm.
  Pri podatkih dobljenih s pomočjo ultrazvoka se meri debelina hrbtne slanine in mišice.
  Rezultati meritev se preračunajo v predvideni delež mesnatosti s pomočjo računalnika. |
| --- | --- |

2.

Naprava mora biti opremljena s 16 ultrazvočnimi pretvorniki s frekvenco 16,2 MHz (Krautkrämer SFK 2 NP), med katerimi je obratovalna razdalja 25 mm.

Pri podatkih dobljenih s pomočjo ultrazvoka se meri debelina hrbtne slanine in mišice.

Rezultati meritev se preračunajo v predvideni delež mesnatosti s pomočjo računalnika.

| 3. | Delež mesnatosti trupa se izračuna na podlagi 55 merilnih točk in z uporabo naslednje enačbe:

  = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

  pri čemer je: | = | predvideni odstotek mesnatosti trupa, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Delež mesnatosti trupa se izračuna na podlagi 55 merilnih točk in z uporabo naslednje enačbe:

Image = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

pri čemer je:

Image

=

predvideni odstotek mesnatosti trupa,

x1, x2... x126 so spremenljivke, ki se jih meri z Autofomom.

| 4. | Opis merilnih točk in statistične metode so v delu II Protokola, ki ga je Poljska poslala Komisiji v skladu s členom 3(3) Uredbe (EGS) št. 2967/85.
  Enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kilogrami. |
| --- | --- |

4.

Opis merilnih točk in statistične metode so v delu II Protokola, ki ga je Poljska poslala Komisiji v skladu s členom 3(3) Uredbe (EGS) št. 2967/85.

Enačba velja za trupe, ki tehtajo med 60 in 120 kilogrami.

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/66

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 14. marca 2005

o finančnem prispevku Skupnosti za program nadzora organizmov, škodljivih za rastline in rastlinske proizvode v francoskih čezmorskih departmajih za leto 2004

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 603)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(2005/241/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode za francoske čezmorske departmaje, o spremembi Direktive 72/462/EGS in razveljavitvi Uredb (EGS) št. 525/77 in (EGS) št. 3763/91 (Poseidom) (1), in zlasti člena 20(3) Uredbe,

ob upoštevanju programov, ki jih je predložila Francija za nadzor organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode v francoskih čezmorskih departmajih,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 93/522/EGS z dne 30. septembra 1993 o opredelitvi ukrepov, upravičenih do financiranja Skupnosti v programih za nadzor organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri, (2) določa ukrepe, upravičene do financiranja Skupnosti v okviru programov za nadzor organizmov, škodljivih za rastline in rastlinske proizvode v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 93/522/EGS z dne 30. septembra 1993 o opredelitvi ukrepov, upravičenih do financiranja Skupnosti v programih za nadzor organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri, (2) določa ukrepe, upravičene do financiranja Skupnosti v okviru programov za nadzor organizmov, škodljivih za rastline in rastlinske proizvode v francoskih čezmorskih departmajih, na Azorih in Madeiri.

| (2) | Posebne rastne razmere v francoskih čezmorskih departmajih zahtevajo posebno pozornost in v teh regijah je treba sprejeti ali okrepiti ukrepe glede rastlinske pridelave, zlasti ukrepe glede zdravstvenega varstva rastlin. |
| --- | --- |

(2)

Posebne rastne razmere v francoskih čezmorskih departmajih zahtevajo posebno pozornost in v teh regijah je treba sprejeti ali okrepiti ukrepe glede rastlinske pridelave, zlasti ukrepe glede zdravstvenega varstva rastlin.

| (3) | Ukrepi, ki jih je treba glede zdravstvenega varstva rastlin sprejeti ali okrepiti, so še posebno dragi. |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, ki jih je treba glede zdravstvenega varstva rastlin sprejeti ali okrepiti, so še posebno dragi.

| (4) | Pristojni francoski organi so Komisiji predstavili program ukrepov; ta program določa cilje, ki jih je treba doseči, aktivnosti, ki jih je treba izvesti, njihovo trajanje in stroške, z namenom pridobitve možnega finančnega prispevka Skupnosti. |
| --- | --- |

(4)

Pristojni francoski organi so Komisiji predstavili program ukrepov; ta program določa cilje, ki jih je treba doseči, aktivnosti, ki jih je treba izvesti, njihovo trajanje in stroške, z namenom pridobitve možnega finančnega prispevka Skupnosti.

| (5) | Skladno s členom 20(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001 finančni prispevek Skupnosti lahko pokriva do 60 % upravičenih izdatkov, razen zaščitnih ukrepov za banane. |
| --- | --- |

(5)

Skladno s členom 20(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001 finančni prispevek Skupnosti lahko pokriva do 60 % upravičenih izdatkov, razen zaščitnih ukrepov za banane.

| (6) | V skladu s členom 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 (3) se veterinarski ukrepi in ukrepi zdravstvenega varstva rastlin, izvedeni skladno s predpisi Skupnosti, financirajo iz oddelka garancij Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada. Finančni nadzor teh ukrepov spada pod člena 8 in 9 zgornje uredbe. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 3(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 (3) se veterinarski ukrepi in ukrepi zdravstvenega varstva rastlin, izvedeni skladno s predpisi Skupnosti, financirajo iz oddelka garancij Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada. Finančni nadzor teh ukrepov spada pod člena 8 in 9 zgornje uredbe.

| (7) | Tehnični podatki, ki jih je zagotovila Francija, so Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin omogočili natančno in obširno analizo stanja. |
| --- | --- |

(7)

Tehnični podatki, ki jih je zagotovila Francija, so Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin omogočili natančno in obširno analizo stanja.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Finančni prispevek Skupnosti za uradni program nadzora organizmov, škodljivih za rastline in rastlinske proizvode v francoskih čezmorskih departmajih, ki ga je predstavila Francoska republika za leto 2004, se odobri.

Člen 2

Uradni program sestavljajo trije podprogrami:

| 1. | meddepartmajski podprogram za Martinik, Guadeloupe, Gvajano in Réunion v dveh delih:






  — | analiza nevarnosti škodljivih organizmov za nekatere invazivne rastline, pomembne za francoske čezmorske departmaje |
| --- | --- | --- |

1.

meddepartmajski podprogram za Martinik, Guadeloupe, Gvajano in Réunion v dveh delih:

—

analiza nevarnosti škodljivih organizmov za nekatere invazivne rastline, pomembne za francoske čezmorske departmaje

| — | metode za odkrivanje viroidov citrusov; |
| --- | --- |

—

metode za odkrivanje viroidov citrusov;

| 2. | podprogram v štirih delih, sestavljen za departma Martinik:






  — | ocena zdravstvenega varstva rastlin in diagnostika z uporabo regionalnega laboratorija in njegove mobilne enote („labo vert“) |
| --- | --- | --- |

2.

podprogram v štirih delih, sestavljen za departma Martinik:

—

ocena zdravstvenega varstva rastlin in diagnostika z uporabo regionalnega laboratorija in njegove mobilne enote („labo vert“)

| — | strategija nadzora zahodne plodovrtke na pridelku paradižnika |
| --- | --- |

—

strategija nadzora zahodne plodovrtke na pridelku paradižnika

| — | vzpostavitev podatkovne baze o fitosanitarnih praksah pri proizvodnji sladkornega trsa, zelenjave in sadja |
| --- | --- |

—

vzpostavitev podatkovne baze o fitosanitarnih praksah pri proizvodnji sladkornega trsa, zelenjave in sadja

| — | integrirano kmetovanje pri pridelavi sadja: citrusi in guave, popis škodljivih organizmov in fitosanitarnih praks, objava obrazcev s tehničnimi podatki; |
| --- | --- |

—

integrirano kmetovanje pri pridelavi sadja: citrusi in guave, popis škodljivih organizmov in fitosanitarnih praks, objava obrazcev s tehničnimi podatki;

| 3. | podprogram, sestavljen za departma Gvajana:






  — | ocena zdravstvenega varstva rastlin in diagnostika z uporabo regionalnega laboratorija in njegove mobilne enote („labo vert“), spodbujanje dobrih kmetijskih praks |
| --- | --- | --- |

3.

podprogram, sestavljen za departma Gvajana:

—

ocena zdravstvenega varstva rastlin in diagnostika z uporabo regionalnega laboratorija in njegove mobilne enote („labo vert“), spodbujanje dobrih kmetijskih praks

Člen 3

Finančni prispevek Skupnosti za program, ki ga je leta 2004 predstavila Francoska republika, obsega 60 % izdatkov za upravičene ukrepe, kakor jih določa Odločba Komisije 93/522/EGS, v najvišjem znesku 187 800 EUR (brez DDV).

Načrt stroškov programa in njihovo financiranje sta določena v Prilogi I k tej odločbi.

Razčlenitev stroškov je določena v Prilogi II k tej odločbi.

Člen 4

Predplačilo 100 000 EUR se izplača v roku 60 dni po prejemu zahtevka za plačilo s strani Francije.

Člen 5

Rok upravičenosti za stroške v zvezi s tem projektom se začne 1. oktobra 2004 in konča 30. septembra 2005.

Rok izvedbe aktivnosti se lahko izjemoma podaljša samo s posebnim pisnim soglasjem nadzornega odbora, kakor je naveden v točki I.1 Priloge III, pred dokončanjem nalog.

Člen 6

Finančni prispevek Skupnosti se dodeli pod pogojem, da je izvajanje programa v skladu z ustreznimi določbami prava Skupnosti, vključno s pravili konkurence in oddaje javnih naročil.

Člen 7

O dejanskih nastalih stroških, razdeljenih po vrsti aktivnosti ali podprograma, se uradno obvesti Komisijo, tako da se prikaže povezava med okvirnim finančnim načrtom in dejansko nastalimi izdatki. Taka uradna obvestila so lahko v elektronski obliki.

Saldo finančnega prispevka iz člena 3 se plača pod pogojem, da je dokument, določen v drugi alinei tretjega odstavka točke I.B(4) Priloge III predložen pred 30. septembrom 2005.

Komisija lahko na podlagi ustrezno utemeljene zahteve Francoske republike prilagodi finančne načrte v okviru meje 15 % prispevka Skupnosti za podprogram ali ukrep za celotno obdobje, pod pogojem, da celotni znesek upravičenih stroškov, načrtovanih v programu, ni presežen in da glavni cilji programa tako niso ogroženi.

Vsa plačila pomoči, ki jih dodeli Skupnost v skladu s to odločbo, se izplačajo Francoski republiki, ki bo tudi odgovorna za vračilo Skupnosti kakršnih koli presežkov.

Člen 8

Francoska republika zagotovi skladnost s finančnimi določbami, s politiko Skupnosti in s podatki, ki jih mora predložiti Komisiji, kakor je določeno v Prilogi III.

Člen 9

Ta odločba je naslovljena na Francosko republiko.

V Bruslju, 14. marca 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 198, 21.7.2001, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo 1690/2004 (UL L 305, 1.10.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 251, 8.10.1993, str. 35. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 96/633/ES (UL L 283, 5.11.1996, str. 58).

2

(3)  UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

3

---

PRILOGA I

FINANČNA RAZPREDELNICA ZA 2004

| (v eurih) |
| --- |
| | Prispevek ES | Nacionalni prispevek | Upravičeni izdatki v letu 2004 |
| Analiza tveganja škodljivih organizmov – invazivni škodljivi organizmi | 54 000 | 36 000 | 90 000 |
| Metode za odkrivanje viroidov | 19 500 | 13 000 | 32 500 |
| Martinik | 75 300 | 50 200 | 125 500 |
| Gvajana | 39 000 | 26 000 | 65 000 |
| Skupaj | 187 800 | 125 200 | 313 000 |

(v eurih)

Prispevek ES

Nacionalni prispevek

Upravičeni izdatki v letu 2004

Analiza tveganja škodljivih organizmov – invazivni škodljivi organizmi

54 000

36 000

90 000

Metode za odkrivanje viroidov

19 500

13 000

32 500

Martinik

75 300

50 200

125 500

Gvajana

39 000

26 000

65 000

Skupaj

187 800

125 200

313 000

---

PRILOGA II

RAZPREDELNICA RAZČLENITVE STROŠKOV ZA LETO 2004

| (v eurih) |
| --- |
| | Osebje | Oprema | Potrošno blago | Drugi stroški | Skupaj |
| Analiza tveganja škodljivih organizmov – invazivni škodljivi organizmi | 85 000 | 0 | 3 000 | 2 000 | 90 000 |
| Metode za odkrivanje viroidov | 18 000 | 3 000 | 8 000 | 3 500 | 32 500 |
| Martinik | 93 000 | 6 500 | 20 000 | 6 000 | 125 500 |
| Gvajana | 50 000 | 0 | 5 000 | 10 000 | 65 000 |
| Skupaj | 246 000 | 9 500 | 36 000 | 21 500 | 313 000 |

(v eurih)

Osebje

Oprema

Potrošno blago

Drugi stroški

Skupaj

Analiza tveganja škodljivih organizmov – invazivni škodljivi organizmi

85 000

0

3 000

2 000

90 000

Metode za odkrivanje viroidov

18 000

3 000

8 000

3 500

32 500

Martinik

93 000

6 500

20 000

6 000

125 500

Gvajana

50 000

0

5 000

10 000

65 000

Skupaj

246 000

9 500

36 000

21 500

313 000

---

PRILOGA III

I.   Določbe o izvajanju programa

SPREMLJANJE IN OCENA

A.   Nadzorni odbor

1.   Ustanovitev

Neodvisno od financiranja te aktivnosti se za program ustanovi nadzorni odbor, sestavljen iz predstavnikov Francije in Komisije. Redno bo pregledoval izvajanje programa in v ustreznih primerih predlagal potrebne prilagoditve.

2.   Odbor uvede svoje interne postopke v enem mesecu od uradnega obvestila te odločbe Franciji.

3.   Pristojnost nadzornega odbora

Odbor:

| — | ima splošno odgovornost za zadovoljivo napredovanje programa, da doseže zastavljene cilje. Njegova pristojnost vključuje programske ukrepe v mejah dodeljene pomoči Skupnosti. Izvaja nadzor nad uredbenimi določbami, vključno z določbami o upravičenosti postopkov in projektov, |
| --- | --- |

—

ima splošno odgovornost za zadovoljivo napredovanje programa, da doseže zastavljene cilje. Njegova pristojnost vključuje programske ukrepe v mejah dodeljene pomoči Skupnosti. Izvaja nadzor nad uredbenimi določbami, vključno z določbami o upravičenosti postopkov in projektov,

| — | na podlagi informacij o izbiri projektov, ki so že odobreni in se izvajajo, sprejme mnenje o uporabi meril za izbor, določenih v programu, |
| --- | --- |

—

na podlagi informacij o izbiri projektov, ki so že odobreni in se izvajajo, sprejme mnenje o uporabi meril za izbor, določenih v programu,

| — | predlaga kakršno koli aktivnost, potrebno za pospešitev izvajanja programa, če bi se po podatkih, ki jih občasno izkazujejo vmesni kazalci spremljanja in vrednotenja, izkazala zamuda, |
| --- | --- |

—

predlaga kakršno koli aktivnost, potrebno za pospešitev izvajanja programa, če bi se po podatkih, ki jih občasno izkazujejo vmesni kazalci spremljanja in vrednotenja, izkazala zamuda,

| — | daje svoje mnenje o prilagoditvah, predlaganih Komisiji, |
| --- | --- |

—

daje svoje mnenje o prilagoditvah, predlaganih Komisiji,

| — | izdaja mnenje o projektih tehnične pomoči, načrtovanih v programu, |
| --- | --- |

—

izdaja mnenje o projektih tehnične pomoči, načrtovanih v programu,

| — | daje svoje mnenje o končnem poročilu, |
| --- | --- |

—

daje svoje mnenje o končnem poročilu,

| — | poroča med ustreznim rokom Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin o napredku programa in nastalih izdatkih. |
| --- | --- |

—

poroča med ustreznim rokom Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin o napredku programa in nastalih izdatkih.

B.   Spremljanje in vrednotenje programa med obdobjem izvajanja (stalno spremljanje in vrednotenje)

1.   Nacionalna agencija, odgovorna za izvajanje, je tudi odgovorna za stalno spremljanje in vrednotenje programa.

2.   S stalnim spremljanjem je mišljen informacijski sistem o stanju napredka programa. Stalno spremljanje bo zajelo ukrepe iz programa. Vključuje sklic na finančne in fizične kazalce, sestavljene tako, da omogočajo vrednotenje skladnosti med izdatki za vsak ukrep in vnaprej določenimi fizičnimi kazalci, ki kažejo stopnjo izvedbe.

3.   Stalno vrednotenje programa bo vključevalo analizo količinskih rezultatov izvajanja na podlagi operativnih, pravnih in proceduralnih vidikov. Namen je zagotoviti skladnost med ukrepi in cilji programa.

Poročilo o izvajanju in nadzor programa

4.   Francija uradno obvesti Komisijo v roku enega meseca od sprejetja programa o imenu organa, odgovornega za sestavljanje in predstavitev končnega poročila o izvajanju.

Končno poročilo o izvajanju zdajšnjega programa bo pristojen organ predstavil Komisiji najpozneje 15. oktobra 2005 in nato čimprej po tem datumu Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin.

Vsebuje:

| — | jedrnato tehnično vrednotenje celotnega programa (stopnja dosežka fizičnih in kakovostnih ciljev in doseženega napredka) in vrednotenje takojšnjega fitosanitarnega in ekonomskega vpliva. |
| --- | --- |

—

jedrnato tehnično vrednotenje celotnega programa (stopnja dosežka fizičnih in kakovostnih ciljev in doseženega napredka) in vrednotenje takojšnjega fitosanitarnega in ekonomskega vpliva.

| — | finančno poročilo o stroških, vključno z izdatki in prihodki in izjavo Francije, ki navaja, da ni/ne bo zaprosila za noben drug prispevek Skupnosti glede teh ukrepov iz programa. |
| --- | --- |

—

finančno poročilo o stroških, vključno z izdatki in prihodki in izjavo Francije, ki navaja, da ni/ne bo zaprosila za noben drug prispevek Skupnosti glede teh ukrepov iz programa.

5.   Komisija lahko skupaj s Francijo povabi neodvisnega ocenjevalca, ki na podlagi stalnega spremljanja izvaja stalno vrednotenje, navedeno v točki 3. Z vidika težav v procesu izvajanja lahko predloži predloge za prilagoditev podprogramov in/ali ukrepov in za spremembo meril za izbiro projektov itd. Na podlagi spremljanja upravljanja daje mnenje o administrativnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti.

II.   Skladnost s politiko skupnosti

Program se izvaja skladno z določbami o usklajevanju in skladnostjo s politiko Skupnosti. V končnem poročilu mora Francija zagotoviti naslednje podatke:

VARSTVO OKOLJA

(a)   Splošni podatki

| — | opis glavnih okoljskih značilnosti in težav zadevne regije, ki med drugim navaja opis pomembnih ohranitvenih območij (občutljivih con), |
| --- | --- |

—

opis glavnih okoljskih značilnosti in težav zadevne regije, ki med drugim navaja opis pomembnih ohranitvenih območij (občutljivih con),

| — | obsežen opis glavnih koristnih in škodljivih učinkov, ki ga bo program glede na načrtovane naložbe verjetno imel na okolje, |
| --- | --- |

—

obsežen opis glavnih koristnih in škodljivih učinkov, ki ga bo program glede na načrtovane naložbe verjetno imel na okolje,

| — | opis načrtovane aktivnosti za preprečitev, zmanjšanje ali izravnavo kakršnih koli resnih škodljivih učinkov na okolje, |
| --- | --- |

—

opis načrtovane aktivnosti za preprečitev, zmanjšanje ali izravnavo kakršnih koli resnih škodljivih učinkov na okolje,

| — | poročilo o posvetovanjih z odgovornimi okoljskimi organi (mnenje Ministrstva za okolje ali ustreznega organa) in, če so bila kakšna taka posvetovanja, z zadevno javnostjo. |
| --- | --- |

—

poročilo o posvetovanjih z odgovornimi okoljskimi organi (mnenje Ministrstva za okolje ali ustreznega organa) in, če so bila kakšna taka posvetovanja, z zadevno javnostjo.

(b)   Opis načrtovanih dejavnosti

Za programske ukrepe, ki lahko bistveno škodljivo vplivajo na okolje:

| — | postopki, ki bodo uporabljeni za vrednotenje posameznih projektov med izvajanjem programa, |
| --- | --- |

—

postopki, ki bodo uporabljeni za vrednotenje posameznih projektov med izvajanjem programa,

| — | načrtovani mehanizmi za spremljanje vpliva na okolje med izvajanjem, vrednotenjem rezultatov in odstranjevanjem, zmanjševanjem ali izravnavo škodljivih učinkov. |
| --- | --- |

—

načrtovani mehanizmi za spremljanje vpliva na okolje med izvajanjem, vrednotenjem rezultatov in odstranjevanjem, zmanjševanjem ali izravnavo škodljivih učinkov.

---

| 19.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 74/71

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. marca 2005

o finančnih prispevkih Skupnosti Nemčiji in Finski za njune programe krepitve infrastrukture za zdravstvene preglede rastlin in rastlinskih proizvodov iz tretjih držav

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 674)

(Besedila v finskem, nemškem in švedskem jeziku so edina verodostojna)

(2005/242/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), in zlasti šestega pododstavka člena 13c(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2000/29/ES predvideva, da se državam članicam dodeli finančni prispevek Skupnosti za krepitev infrastrukture za zdravstvene preglede rastlin in rastlinskih proizvodov iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2000/29/ES predvideva, da se državam članicam dodeli finančni prispevek Skupnosti za krepitev infrastrukture za zdravstvene preglede rastlin in rastlinskih proizvodov iz tretjih držav.

| (2) | Nemčija in Finska sta vzpostavili programa krepitve infrastrukture za inšpekcijske preglede rastlin in rastlinskih proizvodov iz tretjih držav. Zaprosili sta za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti za navedena programa v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 998/2002 z dne 11. junija 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje določb glede dodelitve finančnih prispevkov Skupnosti za države članice z namenom krepitve infrastrukture za zdravstvene preglede rastlin in rastlinskih proizvodov iz tretjih držav (2). |
| --- | --- |

(2)

Nemčija in Finska sta vzpostavili programa krepitve infrastrukture za inšpekcijske preglede rastlin in rastlinskih proizvodov iz tretjih držav. Zaprosili sta za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti za navedena programa v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 998/2002 z dne 11. junija 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje določb glede dodelitve finančnih prispevkov Skupnosti za države članice z namenom krepitve infrastrukture za zdravstvene preglede rastlin in rastlinskih proizvodov iz tretjih držav (2).

| (3) | Tehnični podatki, ki sta jih predložili Nemčija in Finska, so omogočili Komisiji točno in celovito analizo stanja. Komisija je pripravila seznam upravičenih programov za krepitev mest inšpekcijskih pregledov, ki vsebuje podrobnosti glede višine predlaganega finančnega prispevka Skupnosti za vsak program. Podatke je že pregledal Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin. |
| --- | --- |

(3)

Tehnični podatki, ki sta jih predložili Nemčija in Finska, so omogočili Komisiji točno in celovito analizo stanja. Komisija je pripravila seznam upravičenih programov za krepitev mest inšpekcijskih pregledov, ki vsebuje podrobnosti glede višine predlaganega finančnega prispevka Skupnosti za vsak program. Podatke je že pregledal Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin.

| (4) | Vsak program na navedenem seznamu je bil posamezno ocenjen za odobritev. Komisija je sklenila, da so pogoji in merila, določeni v Direktivi 2000/29/ES in Uredbi (ES) št. 998/2002 za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti, izpolnjeni. |
| --- | --- |

(4)

Vsak program na navedenem seznamu je bil posamezno ocenjen za odobritev. Komisija je sklenila, da so pogoji in merila, določeni v Direktivi 2000/29/ES in Uredbi (ES) št. 998/2002 za dodelitev finančnega prispevka Skupnosti, izpolnjeni.

| (5) | Skladno s tem je ustrezno, da se dodeli finančni prispevek Skupnosti za pokritje izdatkov, ki jih imata Nemčija in Finska z navedenima programoma. |
| --- | --- |

(5)

Skladno s tem je ustrezno, da se dodeli finančni prispevek Skupnosti za pokritje izdatkov, ki jih imata Nemčija in Finska z navedenima programoma.

| (6) | Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Dodelitev finančnega prispevka Skupnosti za pokritje izdatkov, ki jih bo imela Nemčija s svojim programom za krepitev mest inšpekcijskih pregledov, je odobrena.

2.   Dodelitev finančnega prispevka Skupnosti za pokritje izdatkov, ki jih bo imela Finska s svojim programom za krepitev mest inšpekcijskih pregledov, je odobrena.

Člen 2

1.   Skupni znesek finančnega prispevka Skupnosti, kakor je predviden v členu 1, je 94 470 EUR.

2.   Finančni prispevek Skupnosti za vsako zadevno državo članico znaša največ:

| (a) | 36 875 EUR: Nemčija; |
| --- | --- |

(a)

36 875 EUR: Nemčija;

| (b) | 57 595 EUR: Finska. |
| --- | --- |

(b)

57 595 EUR: Finska.

3.   Najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti za vsak program krepitve mest inšpekcijskih pregledov je, kakor je določen v Prilogi.

Člen 3

Finančni prispevek Skupnosti po programu, kot je določen v Prilogi, se izplača šele, ko:

| (a) | zadevna država članica Komisiji z ustrezno dokumentacijo predloži dokazila o nakupu in/ali posodobljenju opreme in/ali objektov, ki so na seznamu programa; in |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica Komisiji z ustrezno dokumentacijo predloži dokazila o nakupu in/ali posodobljenju opreme in/ali objektov, ki so na seznamu programa; in

| (b) | zadevna država članica Komisiji predloži zahtevo za izplačilo finančnega prispevka Skupnosti v skladu s pravili, določenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 998/2002. |
| --- | --- |

(b)

zadevna država članica Komisiji predloži zahtevo za izplačilo finančnega prispevka Skupnosti v skladu s pravili, določenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 998/2002.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Zvezno republiko Nemčijo in Republiko Finsko.

V Bruslju, 16. marca 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/15/ES (UL L 56, 2.3.2005, str. 12).

1

(2)  UL L 152, 12.6.2002, str. 16. Uredba je bila objavljena kot Uredba (ES) št. 997/2002, vendar je bila številka popravljena s popravkom (UL L 153, 13.6.2002, str. 18).

2

---

PRILOGA

PROGRAMI ZA KREPITEV MEST INŠPEKCIJSKIH PREGLEDOV

Programi z ustreznimi finančnimi prispevki Skupnosti

| Država članica | Imena mest inšpekcijskih pregledov (upravna enota, ime) | Upravičeni izdatki
  (EUR) | Najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | Bayern, München-Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bayern, Nürnberg Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bremen, Bremen Stadt, vstopna mesta št. 5.1 do 5.7 | 1 700 | 850 |
| Bremen, Bremerhaven, vstopni mesti št. 5.8 in 5.9 | 1 700 | 850 |
| Hessen, Frankfurt Flughafen | 36 750 | 18 375 |
| Niedersachsen, Emden | 5 200 | 2 600 |
| Niedersachsen, Brake in Nordenham | 7 700 | 3 850 |
| Niedersachsen, Wilhelmshaven | 5 200 | 2 600 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Rostock | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Wismar | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran | 1 700 | 850 |
| Sachsen, Flughafen Dresden | 1 750 | 875 |
| Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig | 1 750 | 875 |
| Thüringen, Erfurt-Kühnhausen | 3 900 | 1 950 |
| Finska | Lappeenranta | 61 702 | 30 851 |
| Niirala/Joensuu | 16 963 | 8 481 |
| Oulu | 12 418 | 6 209 |
| Kouvola | 8 436 | 4 218 |
| Pori-Rauma | 4 674 | 2 337 |
| Vainikkala | 1 445 | 722 |
| Kajaani | 4 218 | 2 109 |
| Parikkala | 945 | 472 |
| Lieksan Inari | 945 | 472 |
| Vartius | 1 948 | 974 |
| Kortesalmi | 750 | 375 |
| Uukuniemi | 750 | 375 |
| Skupaj finančni prispevek Skupnosti (EUR) | 94 470 |

Država članica

Imena mest inšpekcijskih pregledov (upravna enota, ime)

Upravičeni izdatki

(EUR)

Najvišji znesek finančnega prispevka Skupnosti

(EUR)

Nemčija

Bayern, München-Flughafen

1 500

750

Bayern, Nürnberg Flughafen

1 500

750

Bremen, Bremen Stadt, vstopna mesta št. 5.1 do 5.7

1 700

850

Bremen, Bremerhaven, vstopni mesti št. 5.8 in 5.9

1 700

850

Hessen, Frankfurt Flughafen

36 750

18 375

Niedersachsen, Emden

5 200

2 600

Niedersachsen, Brake in Nordenham

7 700

3 850

Niedersachsen, Wilhelmshaven

5 200

2 600

Mecklenburg-Vorpommern, Rostock

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Wismar

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran

1 700

850

Sachsen, Flughafen Dresden

1 750

875

Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig

1 750

875

Thüringen, Erfurt-Kühnhausen

3 900

1 950

Finska

Lappeenranta

61 702

30 851

Niirala/Joensuu

16 963

8 481

Oulu

12 418

6 209

Kouvola

8 436

4 218

Pori-Rauma

4 674

2 337

Vainikkala

1 445

722

Kajaani

4 218

2 109

Parikkala

945

472

Lieksan Inari

945

472

Vartius

1 948

974

Kortesalmi

750

375

Uukuniemi

750

375

Skupaj finančni prispevek Skupnosti (EUR)

94 470

---