# Uradni list L 48/19.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 48 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4819. februar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 48

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4819. februar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 279/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 280/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 281/2005 z dne 18. februarja 2005 dopolnitev Uredbe (EGS) št. 2921/90 o višini pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 282/2005 z dne 18. februarja 2005 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 283/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za predelano sadje in zelenjavo, razen tistih, dodeljenih za dodan sladkor (začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki, nekateri pomarančni sokovi) | 8 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 284/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi odstopanj od Uredbe (ES) št. 800/1999 glede proizvodov v obliki blaga, ki niso zajeti v Prilogi I k Pogodbi in se izvažajo v tretje države, razen v Švico in Lihtenštajn | 10 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 285/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi prehodnih ukrepov, ki izhajajo iz sprejetja izboljšanih trgovinskih režimov, ki zadevajo izvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov v Švico in Lihtenštajn | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 286/2005 z dne 18. februarja 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 287/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za jajca, ki stopijo v veljavo z 21. februarja 2005 | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 288/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu | 18 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/12/ES z dne 18. februarja 2005 o spremembi prilog I in II k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2003/25/ES o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (
  1
  ) | 19 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 279/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 280/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 281/2005 z dne 18. februarja 2005 dopolnitev Uredbe (EGS) št. 2921/90 o višini pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka

5

Uredba Komisije (ES) št. 282/2005 z dne 18. februarja 2005 o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

6

Uredba Komisije (ES) št. 283/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za predelano sadje in zelenjavo, razen tistih, dodeljenih za dodan sladkor (začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki, nekateri pomarančni sokovi)

8

*

Uredba Komisije (ES) št. 284/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi odstopanj od Uredbe (ES) št. 800/1999 glede proizvodov v obliki blaga, ki niso zajeti v Prilogi I k Pogodbi in se izvažajo v tretje države, razen v Švico in Lihtenštajn

10

*

Uredba Komisije (ES) št. 285/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi prehodnih ukrepov, ki izhajajo iz sprejetja izboljšanih trgovinskih režimov, ki zadevajo izvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov v Švico in Lihtenštajn

12

Uredba Komisije (ES) št. 286/2005 z dne 18. februarja 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

14

Uredba Komisije (ES) št. 287/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za jajca, ki stopijo v veljavo z 21. februarja 2005

16

Uredba Komisije (ES) št. 288/2005 z dne 18. februarja 2005 o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu

18

*

Direktiva Komisije 2005/12/ES z dne 18. februarja 2005 o spremembi prilog I in II k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2003/25/ES o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (
  1
  )

1

19

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | 2005/139/ES:Sklep Sveta z dne 17. februarja 2005 o podaljšanju uporabe ukrepov iz Sklepa 2002/148/ES o sklenitvi posvetovanj z Zimbabvejem po členu 96 Partnerskega sporazuma AKP-ES | 28 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/140/ES:Odločba Komisije z dne 30. marca 2004 o shemi pomoči za nekatera premogovniška podjetja v Avtonomni skupnosti Kastilija-Leon, ki jo je Španija odobrila za leti 2001 in 2002
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 927)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | 2005/141/ES:Sklep št. 1/2005 Odbora za carinsko sodelovanje AKP-ES z dne 8. februarja 2005 o odstopanju od pojma izdelki s poreklom zaradi upoštevanja posebnega položaja Zelenortskih otokov glede proizvodnje moških srajc (številka HS 62.05) | 43 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

2005/139/ES:Sklep Sveta z dne 17. februarja 2005 o podaljšanju uporabe ukrepov iz Sklepa 2002/148/ES o sklenitvi posvetovanj z Zimbabvejem po členu 96 Partnerskega sporazuma AKP-ES

28

Komisija

*

2005/140/ES:Odločba Komisije z dne 30. marca 2004 o shemi pomoči za nekatera premogovniška podjetja v Avtonomni skupnosti Kastilija-Leon, ki jo je Španija odobrila za leti 2001 in 2002
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 927)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 927)

1

30

*

2005/141/ES:Sklep št. 1/2005 Odbora za carinsko sodelovanje AKP-ES z dne 8. februarja 2005 o odstopanju od pojma izdelki s poreklom zaradi upoštevanja posebnega položaja Zelenortskih otokov glede proizvodnje moških srajc (številka HS 62.05)

43

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2005/142/SZVP z dne 17. februarja 2005 o spremembi Skupnega ukrepa 2004/789/SZVP o podaljšanju Policijske misije Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (EUPOL Proxima) | 45 |
| | * | Skupni ukrep Sveta 2005/143/SZVP z dne 17. februarja 2005 o spremembi Skupnega ukrepa 2002/210/SZVP o Policijski misiji Evropske unije | 46 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Skupni ukrep Sveta 2005/142/SZVP z dne 17. februarja 2005 o spremembi Skupnega ukrepa 2004/789/SZVP o podaljšanju Policijske misije Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (EUPOL Proxima)

45

*

Skupni ukrep Sveta 2005/143/SZVP z dne 17. februarja 2005 o spremembi Skupnega ukrepa 2002/210/SZVP o Policijski misiji Evropske unije

46

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek k Uredbi Komisije (ES) št. 2256/2004 z dne 14. oktobra 2004 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 747/2001 v zvezi s tarifnimi kvotami Skupnosti za nekatere proizvode s poreklom iz Egipta, Malte in Cipra in v zvezi z referenčnimi količinami za nekatere proizvode s poreklom iz Malte in Cipra (UL L 385, 29.12.2004) | 47 |
| | * | Popravek popravka Uredbe Komisije (ES) št. 1810/2004 z dne 7. septembra 2004 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 327, 30.10.2004) | 47 |

Popravki

*

Popravek k Uredbi Komisije (ES) št. 2256/2004 z dne 14. oktobra 2004 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 747/2001 v zvezi s tarifnimi kvotami Skupnosti za nekatere proizvode s poreklom iz Egipta, Malte in Cipra in v zvezi z referenčnimi količinami za nekatere proizvode s poreklom iz Malte in Cipra (UL L 385, 29.12.2004)

47

*

Popravek popravka Uredbe Komisije (ES) št. 1810/2004 z dne 7. septembra 2004 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 327, 30.10.2004)

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 279/2005

z dne 18. februarja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 18. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 133,2 |
| 204 | 79,2 |
| 212 | 167,7 |
| 624 | 181,1 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 133,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 180,3 |
| 068 | 116,3 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 121,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 42,9 |
| 999 | 42,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 213,7 |
| 204 | 217,9 |
| 999 | 215,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 38,1 |
| 204 | 42,3 |
| 212 | 53,1 |
| 220 | 37,9 |
| 421 | 30,9 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 64,5 |
| 999 | 43,2 |
| 0805 20 10 | 204 | 82,6 |
| 624 | 80,9 |
| 999 | 81,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 42,7 |
| 204 | 89,7 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 77,0 |
| 464 | 143,4 |
| 528 | 96,4 |
| 624 | 61,0 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 73,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 55,2 |
| 999 | 55,2 |
| 0808 10 80 | 400 | 103,5 |
| 404 | 107,3 |
| 508 | 85,1 |
| 512 | 124,4 |
| 528 | 88,0 |
| 720 | 52,5 |
| 999 | 93,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,2 |
| 400 | 93,4 |
| 528 | 58,9 |
| 999 | 78,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

133,2

204

79,2

212

167,7

624

181,1

628

104,0

999

133,0

0707 00 05

052

180,3

068

116,3

204

68,5

999

121,7

0709 10 00

220

42,9

999

42,9

0709 90 70

052

213,7

204

217,9

999

215,8

0805 10 20

052

38,1

204

42,3

212

53,1

220

37,9

421

30,9

448

35,8

624

64,5

999

43,2

0805 20 10

204

82,6

624

80,9

999

81,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

42,7

204

89,7

220

35,5

400

77,0

464

143,4

528

96,4

624

61,0

662

40,8

999

73,3

0805 50 10

052

55,2

999

55,2

0808 10 80

400

103,5

404

107,3

508

85,1

512

124,4

528

88,0

720

52,5

999

93,5

0808 20 50

388

83,2

400

93,4

528

58,9

999

78,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 280/2005

z dne 18. februarja 2005

o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2771/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni tržni ureditvi za jajca (1), in zlasti člena 8(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8(1) Uredbe (EGS) št. 2771/75 določa, da se razlika med cenami na mednarodnem trgu za proizvode, ki so navedeni v členu 1(1) navedene uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom, če so ti proizvodi izvoženi kot blago iz Priloge k navedeni uredbi. Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in merilih za določanje višin takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, kadar so ti izdelki izvoženi kot blago iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2771/75. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8(1) Uredbe (EGS) št. 2771/75 določa, da se razlika med cenami na mednarodnem trgu za proizvode, ki so navedeni v členu 1(1) navedene uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom, če so ti proizvodi izvoženi kot blago iz Priloge k navedeni uredbi. Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in merilih za določanje višin takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, kadar so ti izdelki izvoženi kot blago iz Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2771/75.

| (2) | V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti za obdobje, enako dolgo kot obdobje, za katerega se nadomestila določijo za enake proizvode, ki se izvozijo nepredelani. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti za obdobje, enako dolgo kot obdobje, za katerega se nadomestila določijo za enake proizvode, ki se izvozijo nepredelani.

| (3) | Člen 11 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega v okviru Urugvajskega kroga pogajanj, določa, da izvozno nadomestilo za vsakega od proizvodov, vsebovanih v blagu, ne sme presegati nadomestila za ta proizvod, izvožen brez nadaljnje predelave. |
| --- | --- |

(3)

Člen 11 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega v okviru Urugvajskega kroga pogajanj, določa, da izvozno nadomestilo za vsakega od proizvodov, vsebovanih v blagu, ne sme presegati nadomestila za ta proizvod, izvožen brez nadaljnje predelave.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za perutninsko meso in jajca – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za perutninsko meso in jajca –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, naštete v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 1520/2000 in členu 1(1) Uredbe (EGS) št. 2771/75, izvožene kot blago, navedenega v Prilogi I k Uredbi (EGS) št. 2771/75, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 49. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 886/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 14).

2

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil od 21. februarja 2005 za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis | Namembne države (1) | Stopnja nadomestila |
| 0407 00 | Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana: | | |
| – Perutnine | | |
| 0407 00 30 | – – Druga: | | |
| (a) | Za izvoz jajčnih ovalbuminov iz oznak KN 3502 11 90 in 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis

Namembne države (1)

Stopnja nadomestila

0407 00

Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana:

– Perutnine

0407 00 30

– – Druga:

(a)

Za izvoz jajčnih ovalbuminov iz oznak KN 3502 11 90 in 3502 19 90

02

10,00

03

25,00

04

5,00

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

01

5,00

0408

Ptičja jajca, brez lupine ter jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali vreli vodi, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih:

– Rumenjaki:

0408 11

– – Sušeni:

ex 0408 11 80

– – – Primerni za človeško prehrano:

nesladkani

01

40,00

0408 19

– – Drugi:

– – – Primerni za človeško prehrano:

ex 0408 19 81

– – – – Tekoči:

nesladkani

01

20,00

ex 0408 19 89

– – – – Zamrznjeni:

nesladkani

01

20,00

– Drugo:

0408 91

– – Sušeni:

ex 0408 91 80

– – – Primerni za človeško prehrano:

nesladkani

01

75,00

0408 99

– – Drugo:

ex 0408 99 80

– – – Primerni za človeško prehrano:

nesladkani

01

19,00

---

(1)  Namembne države so, kot sledi:

| 01 | Tretje države, razen Bolgarije od 1. oktobra 2004. Za Švico in Lihtenštajn te stopnje ne veljajo za blago iz tabel I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo od 1. februarja 2005, |
| --- | --- |
| 02 | Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Turčija, Hongkong in Rusija, |
| 03 | Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan in Filipini, |
| 04 | Vse namembne države razen Švice, Bolgarije od 1. oktobra 2004 in tistih iz 02 in 03. |

01

Tretje države, razen Bolgarije od 1. oktobra 2004. Za Švico in Lihtenštajn te stopnje ne veljajo za blago iz tabel I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo od 1. februarja 2005,

02

Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Turčija, Hongkong in Rusija,

03

Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan in Filipini,

04

Vse namembne države razen Švice, Bolgarije od 1. oktobra 2004 in tistih iz 02 in 03.

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 281/2005

z dne 18. februarja 2005

dopolnitev Uredbe (EGS) št. 2921/90 o višini pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga z mlekom in mlečnimi izdelki (1) in zlasti člena 15(b),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2921/90 dne 10. oktobra 1990 o pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka (2) določa višino pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka. V skladu z razvojem cen posnetega mleka v prahu na notranjem trgu in z razvojem cen kazeina in kazeinatov na trgu Skupnosti in svetovnem trgu, se naj višina pomoči zmanjša. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2921/90 dne 10. oktobra 1990 o pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka (2) določa višino pomoči za proizvodnjo kazeina in kazeinatov iz posnetega mleka. V skladu z razvojem cen posnetega mleka v prahu na notranjem trgu in z razvojem cen kazeina in kazeinatov na trgu Skupnosti in svetovnem trgu, se naj višina pomoči zmanjša.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2921/90 se zatorej spremeni. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2921/90 se zatorej spremeni.

| (3) | ker Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

ker Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 2(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2921/90, „2,70 EUR“ se nadomesti z „1,30 EUR“

Člen 2

Ta uredba začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 279, 11.10.1990, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1826/2004 (UL L 321, 22.10.2004, str. 3).

2

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 282/2005

z dne 18. februarja 2005

o uvoznih dovoljenjih za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 z dne 10. decembra 2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), ki razveljavlja Uredbo (ES) št. 1706/98 (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2247/2003 z dne 19. decembra 2003 o pravilih za uporabo v sektorju govejega in telečjega mesa Uredbe Sveta (ES) št. 2286/2002 o ureditvi, ki se uporablja za kmetijske proizvode in blago, nastalo pri predelavi kmetijskih proizvodov s poreklom iz afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP) (3), in zlasti člena 5 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1 Uredbe (ES) št. 2247/2003 predvideva možnost izdaje uvoznih dovoljenj za proizvode iz govejega in telečjega mesa s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije. Vendar se mora uvoz izvršiti v mejah količin, predvidenih za vsako od teh tretjih držav izvoznic.

| (2) | Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. februarja 2005, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine. |
| --- | --- |

(2)

Število zahtevkov, vloženih od 1. do 10. februarja 2005, za odkoščeno meso, v skladu z Uredbo (ES) št. 2247/2003, ne presega, za proizvode s poreklom iz Bocvane, Kenije, Madagaskarja, Svazija, Zimbabveja in Namibije, razpoložljivih količin za te države. Zatorej je mogoče izdati uvozna dovoljenja za zaprošene količine.

| (3) | Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. marca 2005, v okviru skupne količine 52 100 t. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. marca 2005, v okviru skupne količine 52 100 t.

| (4) | Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) – |
| --- | --- |

(4)

Opozoriti je treba, da ta uredba ne vpliva na izvajanje Direktive Sveta 72/462/EGS z dne 12. decembra 1972 o problemih zdravstvene in veterinarsko-sanitarne inšpekcije pri uvozu goveda, prašičev, ovac in koz, svežega mesa ali mesnih proizvodov iz tretjih držav (4) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Naslednje države članice izdajo 21. februarja 2005 uvozna dovoljenja za proizvode iz govejega in telečjega mesa, izražene v odkoščenem mesu, s poreklom iz nekaterih afriških, karibskih in pacifiških držav, za naslednje količine in države porekla:

| | Združeno kraljestvo:






  — | 430 t s poreklom iz Bocvane, |
| --- | --- | --- |

Združeno kraljestvo:

—

430 t s poreklom iz Bocvane,

| — | 275 t s poreklom iz Namibije. |
| --- | --- |

—

275 t s poreklom iz Namibije.

| | Nemčija:






  — | 500 t s poreklom iz Bocvane, |
| --- | --- | --- |

Nemčija:

—

500 t s poreklom iz Bocvane,

| — | 225 t s poreklom iz Namibije. |
| --- | --- |

—

225 t s poreklom iz Namibije.

Člen 2

Zahtevki za dovoljenja se lahko vložijo v skladu s členom 3(2) Uredbe (ES) št. 2247/2003 tekom prvih deset dni meseca marca 2005 za naslednje količine odkoščenega govejega in telečjega mesa:

| Bocvana: | 17 536 t, |
| --- | --- |
| Kenija: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svazi: | 3 347 t, |
| Zimbabve: | 9 100 t, |
| Namibija: | 11 900 t. |

Bocvana:

17 536 t,

Kenija:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svazi:

3 347 t,

Zimbabve:

9 100 t,

Namibija:

11 900 t.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 21. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1899/2004 (UL L 328, 30.10.2004, str. 67).

1

(2)  UL L 348, 21.12.2002, str. 5.

2

(3)  UL L 333, 20.12.2003, str. 37. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

3

(4)  UL L 302, 31.12.1972, str. 28. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

4

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 283/2005

z dne 18. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za predelano sadje in zelenjavo, razen tistih, dodeljenih za dodan sladkor (začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki, nekateri pomarančni sokovi)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga v sektorju za predelano sadje in zelenjavo (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 16(3) te uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1429/95 (2) določa izvedbena pravila v sektorju za uporabo izvoznih nadomestil za proizvode na osnovi predelanega sadja in zelenjave, razen tistih, dodeljenih za predelano sadje in zelenjavo za dodan sladkor. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1429/95 (2) določa izvedbena pravila v sektorju za uporabo izvoznih nadomestil za proizvode na osnovi predelanega sadja in zelenjave, razen tistih, dodeljenih za predelano sadje in zelenjavo za dodan sladkor.

| (2) | V skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 2201/96 lahko prozvodi iz člena 1(2)(a) navedene uredbe, v obsegu, potrebnem za izvoz gospodarsko pomembnih količin, predstavljajo izvozna nadomestila ob upoštevanju omejitev, ki izhajajo iz sporazumov, zaključenih v skladu s členom 300 Pogodbe. Glede na člen 18(4) navedene uredbe se v primeru, da nadomestilo za sladkor, ki ga vsebujejo proizvodi iz člena 1(2)(b), ne zadostuje za izvoz teh proizvodov, za navedene proizvode uporabi nadomestilo, v skladu s členom 17 te uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 2201/96 lahko prozvodi iz člena 1(2)(a) navedene uredbe, v obsegu, potrebnem za izvoz gospodarsko pomembnih količin, predstavljajo izvozna nadomestila ob upoštevanju omejitev, ki izhajajo iz sporazumov, zaključenih v skladu s členom 300 Pogodbe. Glede na člen 18(4) navedene uredbe se v primeru, da nadomestilo za sladkor, ki ga vsebujejo proizvodi iz člena 1(2)(b), ne zadostuje za izvoz teh proizvodov, za navedene proizvode uporabi nadomestilo, v skladu s členom 17 te uredbe.

| (3) | V skladu s členom 16(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 je treba upoštevati, da se ne porušijo že sklenjeni posli z izvoznimi nadomestili. Zaradi tega je treba na podlagi nomenklature za kmetijske proizvode, določene z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 (3), določiti predvidene količine na proizvod za izvozna nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 16(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 je treba upoštevati, da se ne porušijo že sklenjeni posli z izvoznimi nadomestili. Zaradi tega je treba na podlagi nomenklature za kmetijske proizvode, določene z Uredbo Komisije (EGS) št. 3846/87 (3), določiti predvidene količine na proizvod za izvozna nadomestila.

| (4) | V skladu s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 je za določitev nadomestil treba na eni strani upoštevati obstoječe stanje in izglede za cene predelanega sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog ter na drugi strani dejanske cene na mednarodnem trgu. Treba je tudi upoštevati stroške trženja in prevoza ter gospodarski vidik načrtovanega izvoza. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 2201/96 je za določitev nadomestil treba na eni strani upoštevati obstoječe stanje in izglede za cene predelanega sadja in zelenjave na trgu Skupnosti in iz razpoložljivih zalog ter na drugi strani dejanske cene na mednarodnem trgu. Treba je tudi upoštevati stroške trženja in prevoza ter gospodarski vidik načrtovanega izvoza.

| (5) | V skladu s členom 17(3) Uredbe (ES) št. 2201/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 17(3) Uredbe (ES) št. 2201/96 je treba cene na trgu Skupnosti določiti ob upoštevanju najugodnejših cen s stališča izvoza.

| (6) | Zaradi stanja mednarodnega trga ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za določen proizvod na namembno državo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja mednarodnega trga ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za določen proizvod na namembno državo.

| (7) | Trenutno se lahko v gospodarsko pomembnih količinah izvažajo začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki in nekateri pomarančni sokovi. |
| --- | --- |

(7)

Trenutno se lahko v gospodarsko pomembnih količinah izvažajo začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki in nekateri pomarančni sokovi.

| (8) | Treba je določiti stopnjo nadomestil in posledično predvidene količine. |
| --- | --- |

(8)

Treba je določiti stopnjo nadomestil in posledično predvidene količine.

| (9) | Ukrepi predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za predelano sadje in zelenjavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Stopnje izvoznega nadomestila iz sektorja proizvodov, predelanih iz sadja in zelenjave, rok za vložitev prijav za dovoljenja, rok pošiljanja dovoljenj in predvidene količine so določeni v Prilogi.

2.   Količine, zajete v dovoljenjih, izdanih za pomoč v hrani, iz člena 16 Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 (4), se ne prištevajo k upravičenim količinam iz prvega odstavkav Prilogi te uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 29. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 386/2004 (UL L 64, 2.3.2004, str. 25).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 28. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 498/2004 (UL L 80, 18.3.2004, str. 20).

2

(3)  UL L 366, 24.12.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2180/2003 (UL L 335, 22.12.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 636/2004 (UL L 100, 6.4.2004, str. 25).

4

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 18. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za predelano sadje in zelenjavo, razen tistih, dodeljenih za dodan sladkor (začasno konzervirane češnje, olupljeni paradižniki, konzervirane češnje, pripravljeni lešniki, nekateri pomarančni sokovi)

Rok za vložitev prijav za dovoljenja: od 22. februarja do 23. junija 2005.

Čas izdajanja dovoljenj: od marca do junija 2005.

| Tarifna oznaka proizvoda (1) | Oznaka namembne države (2) | Stopnja nadomestila
  (v EUR/t neto) | Predvidene količine
  (v t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0812 10 00 9100 | F06 | 50 | 2 853 |
| 2002 10 10 9100 | F10 | 45 | 42 477 |
| 2006 00 31 9000
  2006 00 99 9100 | F06 | 153 | 287 |
| 2008 19 19 9100
  2008 19 99 9100 | A00 | 59 | 344 |
| 2009 11 99 9110
  2009 12 00 9111
  2009 19 98 9112 | A00 | 5 | 300 |
| 2009 11 99 9150
  2009 19 98 9150 | A00 | 29 | 301 |

Tarifna oznaka proizvoda (1)

Oznaka namembne države (2)

Stopnja nadomestila

(v EUR/t neto)

Predvidene količine

(v t)

0812 10 00 9100

F06

50

2 853

2002 10 10 9100

F10

45

42 477

2006 00 31 9000

2006 00 99 9100

F06

153

287

2008 19 19 9100

2008 19 99 9100

A00

59

344

2009 11 99 9110

2009 12 00 9111

2009 19 98 9112

A00

5

300

2009 11 99 9150

2009 19 98 9150

A00

29

301

---

(1)  Tarifne oznake proizvoda so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

(2)  Oznake namembne države serije „A“ so določene v Prilogi II Uredbe (EGS) št. 3846/87.

Številčne oznake namembne države so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Ostale namembne države so določene na naslednji način:

| F06 | Vse namembne države razen Severne Amerike. |
| --- | --- |
| F10 | Vse namembne države razen Združenih držav Amerike in Bolgarije. |

F06

Vse namembne države razen Severne Amerike.

F10

Vse namembne države razen Združenih držav Amerike in Bolgarije.

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 284/2005

z dne 18. februarja 2005

o določitvi odstopanj od Uredbe (ES) št. 800/1999 glede proizvodov v obliki blaga, ki niso zajeti v Prilogi I k Pogodbi in se izvažajo v tretje države, razen v Švico in Lihtenštajn

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1), in zlasti člena 8(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 16(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2) določa, da se Uredba Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (3) uporablja v zvezi z izvozom proizvodov v obliki blaga, ki niso zajeti v Prilogi I k Pogodbi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 16(1) Uredbe Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2) določa, da se Uredba Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (3) uporablja v zvezi z izvozom proizvodov v obliki blaga, ki niso zajeti v Prilogi I k Pogodbi.

| (2) | Člen 3 Uredbe (ES) št. 800/1999 določa, da se pravico do izvoznega nadomestila pridobi pri uvozu v določeno tretjo državo, če se za to tretjo državo uporablja diferencialno nadomestilo. Členi 14, 15 in 16 navedene uredbe določajo pogoje za plačilo diferencialnega nadomestila, zlasti dokumente, ki jih je treba predložiti kot dokazilo o prispetju blaga v namembni kraj. |
| --- | --- |

(2)

Člen 3 Uredbe (ES) št. 800/1999 določa, da se pravico do izvoznega nadomestila pridobi pri uvozu v določeno tretjo državo, če se za to tretjo državo uporablja diferencialno nadomestilo. Členi 14, 15 in 16 navedene uredbe določajo pogoje za plačilo diferencialnega nadomestila, zlasti dokumente, ki jih je treba predložiti kot dokazilo o prispetju blaga v namembni kraj.

| (3) | V primeru diferencialnega nadomestila določa člen 18(1) in (2) Uredbe (ES) št. 800/1999, da se del nadomestila, izračunan na podlagi najnižje stopnje nadomestila, plača na zahtevo izvoznika, ko predloži dokaz, da je proizvod zapustil carinsko območje Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

V primeru diferencialnega nadomestila določa člen 18(1) in (2) Uredbe (ES) št. 800/1999, da se del nadomestila, izračunan na podlagi najnižje stopnje nadomestila, plača na zahtevo izvoznika, ko predloži dokaz, da je proizvod zapustil carinsko območje Skupnosti.

| (4) | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 (4), ki je bil podpisan oktobra 2004, se začasno uporablja od 1. februarja 2005 na podlagi Sklepa Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (5). |
| --- | --- |

(4)

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 (4), ki je bil podpisan oktobra 2004, se začasno uporablja od 1. februarja 2005 na podlagi Sklepa Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (5).

| (5) | V skladu s Sklepom 2005/45/ES izvoz nekaterega predelanega kmetijskega blaga v Švico in Lihtenštajn od 1. februarja 2005 ni več upravičen do izvoznih nadomestil, razen če Komisija sklene uvesti takšna nadomestila v primeru, ko je švicarska domača referenčna cena nižja od domače referenčne cene Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s Sklepom 2005/45/ES izvoz nekaterega predelanega kmetijskega blaga v Švico in Lihtenštajn od 1. februarja 2005 ni več upravičen do izvoznih nadomestil, razen če Komisija sklene uvesti takšna nadomestila v primeru, ko je švicarska domača referenčna cena nižja od domače referenčne cene Skupnosti.

| (6) | Sklep 2005/45/ES uvaja posebne določbe v zvezi z upravnim sodelovanjem, namenjenim boju proti nepravilnostim in goljufiji v zadevah, povezanih s carino in izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(6)

Sklep 2005/45/ES uvaja posebne določbe v zvezi z upravnim sodelovanjem, namenjenim boju proti nepravilnostim in goljufiji v zadevah, povezanih s carino in izvoznimi nadomestili.

| (7) | Ob upoštevanju navedenih določb in da bi se izognili nastanku nepotrebnih stroškov za izvajalce pri trgovinski menjavi z drugimi tretjimi državami, je odstopanje od Uredbe (ES) št. 800/1999 ustrezno, kolikor ta zahteva dokazilo o uvozu v primeru diferencialnih nadomestil. Prav tako je ustrezno, da se za tiste namembne države, za katere izvozna nadomestila niso bila določena, tega dejstva ne upošteva, ko se določa najnižja stopnja nadomestila. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju navedenih določb in da bi se izognili nastanku nepotrebnih stroškov za izvajalce pri trgovinski menjavi z drugimi tretjimi državami, je odstopanje od Uredbe (ES) št. 800/1999 ustrezno, kolikor ta zahteva dokazilo o uvozu v primeru diferencialnih nadomestil. Prav tako je ustrezno, da se za tiste namembne države, za katere izvozna nadomestila niso bila določena, tega dejstva ne upošteva, ko se določa najnižja stopnja nadomestila.

| (8) | Ker se ukrepi, določeni v Sklepu 2005/45/ES uporabljajo od 1. februarja 2005, se mora ta uredba uporabljati od istega datuma in začeti veljati takoj. |
| --- | --- |

(8)

Ker se ukrepi, določeni v Sklepu 2005/45/ES uporabljajo od 1. februarja 2005, se mora ta uredba uporabljati od istega datuma in začeti veljati takoj.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z odstopanjem od člena 16 Uredbe (ES) št. 800/1999, kadar je diferenciranje nadomestila izključno posledica tega, da nadomestilo za Švico ali Lihtenštajn ni bilo določeno, dokazilo o izpolnjenih carinskih uvoznih formalnostih ne sme biti pogoj za plačilo nadomestila za blago, zajeto v Uredbi (ES) št. 1520/2000 in ki je našteto v tabelah I in II Protokola 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 (6).

Člen 2

Dejstvo, da izvozno nadomestilo ni bilo določeno za izvoz tistega blaga v Švico ali Lihtenštajn, ki je zajeto v Uredbi (ES) št. 1520/2000 in našteto v tabelah I in II Protokola 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, se ne bo upoštevalo pri določanju najnižje stopnje nadomestila v smislu člena 18(2) Uredbe (ES) št. 800/1999.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).

1

(2)  UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 886/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 14).

2

(3)  UL L 102, 17.4.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 671/2004 (UL L 105, 14.4.2004, str. 5).

3

(4)  UL L 23, 26.1.2005, str. 19.

4

(5)  UL L 23, 26.1.2005, str. 17.

5

(6)  UL L 300, 31.12.1972, str. 189.

6

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 285/2005

z dne 18. februarja 2005

o določitvi prehodnih ukrepov, ki izhajajo iz sprejetja izboljšanih trgovinskih režimov, ki zadevajo izvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov v Švico in Lihtenštajn

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 z dne 6. decembra 1993 o trgovinskih režimih za nekatero blago, pridobljeno s predelavo kmetijskih proizvodov (1), in zlasti člena 8(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 (2), ki je bil podpisan oktobra 2004, se začasno uporablja od 1. februarja 2005 na podlagi Sklepa Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (3). |
| --- | --- |

(1)

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 (2), ki je bil podpisan oktobra 2004, se začasno uporablja od 1. februarja 2005 na podlagi Sklepa Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (3).

| (2) | V skladu s Sklepom 2005/45/ES nekatero blago, za katero so izvajalci zaprosili za potrdila o nadomestilu v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (4), od 1. februarja 2005 ni več upravičeno do nadomestil ob izvozu v Švico ali Lihtenštajn. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s Sklepom 2005/45/ES nekatero blago, za katero so izvajalci zaprosili za potrdila o nadomestilu v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravil za uporabo sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (4), od 1. februarja 2005 ni več upravičeno do nadomestil ob izvozu v Švico ali Lihtenštajn.

| (3) | Znižanje zneska potrdil o nadomestilu in sorazmerna sprostitev ustrezne varščine bi morala biti dovoljena, kadar lahko izvajalci pristojnemu nacionalnemu organu zadovoljivo dokažejo, da so bili pri svojih zahtevkih za povračilo oškodovani zaradi Sklepa 2005/45/ES. Ob presojanju zahtevkov za znižanje zneska potrdila o nadomestilu in sorazmerno sprostitev ustrezne varščine bi moral pristojni nacionalni organ v primeru dvoma upoštevati zlasti dokumente iz člena 1(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 4045/89 z dne 21. decembra 1989 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, s strani držav članic in o razveljavitvi Direktive 77/435/EGS (5), brez poseganja v izvajanje drugih določb navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Znižanje zneska potrdil o nadomestilu in sorazmerna sprostitev ustrezne varščine bi morala biti dovoljena, kadar lahko izvajalci pristojnemu nacionalnemu organu zadovoljivo dokažejo, da so bili pri svojih zahtevkih za povračilo oškodovani zaradi Sklepa 2005/45/ES. Ob presojanju zahtevkov za znižanje zneska potrdila o nadomestilu in sorazmerno sprostitev ustrezne varščine bi moral pristojni nacionalni organ v primeru dvoma upoštevati zlasti dokumente iz člena 1(2) Uredbe Sveta (EGS) št. 4045/89 z dne 21. decembra 1989 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, s strani držav članic in o razveljavitvi Direktive 77/435/EGS (5), brez poseganja v izvajanje drugih določb navedene uredbe.

| (4) | Iz upravnih razlogov je ustrezno zagotoviti, da se zahtevki za znižanje zneska potrdila o nadomestilu in sprostitev varščine oddajo v kratkem času in da se zneske, za katere so bila znižanja odobrena, pravočasno sporoči Komisiji, da se jih bo lahko vključilo v določitev zneska, za katerega se bodo izdajala potrdila o nadomestilu, ki se bodo uporabljala od 1. aprila 2005, skladno z Uredbo (ES) št. 1520/2000. |
| --- | --- |

(4)

Iz upravnih razlogov je ustrezno zagotoviti, da se zahtevki za znižanje zneska potrdila o nadomestilu in sprostitev varščine oddajo v kratkem času in da se zneske, za katere so bila znižanja odobrena, pravočasno sporoči Komisiji, da se jih bo lahko vključilo v določitev zneska, za katerega se bodo izdajala potrdila o nadomestilu, ki se bodo uporabljala od 1. aprila 2005, skladno z Uredbo (ES) št. 1520/2000.

| (5) | Ker se ukrepi, določeni v Sklepu 2005/45/ES, uporabljajo od 1. februarja 2005, se mora ta uredba uporabljati od istega datuma in začeti veljati takoj. |
| --- | --- |

(5)

Ker se ukrepi, določeni v Sklepu 2005/45/ES, uporabljajo od 1. februarja 2005, se mora ta uredba uporabljati od istega datuma in začeti veljati takoj.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za horizontalna vprašanja glede trgovine s predelanimi kmetijskimi proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Potrdila o nadomestilu, izdana v skladu z Uredbo (ES) št. 1520/2000 v zvezi z izvozom blaga, za katero so bila izvozna nadomestila s Sklepom 2005/45/ES odpravljena, se lahko na zahtevo zainteresiranih strank znižajo pod pogoji iz odstavka 2.

2.   Da bi bila upravičena do znižanja zneska potrdila o nadomestilu, je treba za potrdila iz odstavka 1 zaprositi pred 1. februarjem 2005, njihova veljavnost pa mora poteči po 31. januarju 2005.

3.   Znesek potrdila se zniža v višini, za katero zainteresirana stranka ne more zahtevati izvoznih nadomestil od 1. februarja 2005, kot je zadovoljivo dokazano pristojnemu nacionalnemu organu.

Pri ocenjevanju pristojni organi v primeru dvoma upoštevajo zlasti trgovinske dokumente iz člena 1(2) Uredbe (EGS) št. 4045/89.

4.   Ustrezna varščina se sprosti sorazmerno z zadevnim znižanjem.

Člen 2

1.   Da bi bili upravičeni do obravnave iz člena 1, mora pristojni nacionalni organ prejeti zahtevke najkasneje do 7. marca 2005.

2.   Države članice obvestijo Komisijo najkasneje do 14. marca 2005 o zneskih znižanj, ki so jih sprejele v skladu s členom 1(3) te uredbe. Priglašene zneske se bo upoštevalo pri določitvi zneska, za katerega se bodo izdala potrdila o nadomestilu, ki se bodo uporabljala od 1. aprila 2005, v skladu s točko (d) člena 8(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 318, 20.12.1993, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2580/2000 (UL L 298, 25.11.2000, str. 5).

1

(2)  UL L 23, 26.1.2005, str. 19.

2

(3)  UL L 23, 26.1.2005, str. 17.

3

(4)  UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 886/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 14).

4

(5)  UL L 388, 30.12.1989, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2154/2002 (UL L 328, 5.12.2002, str. 4).

5

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 286/2005

z dne 18. februarja 2005

o izdaji uvoznih dovoljenj za trsni sladkor v okviru nekaterih tarifnih kvot in preferencialnih sporazumov

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1095/96 z dne 18. junija 1996 o izvajanju koncesij, določenih v Seznamu CXL, sestavljenem po zaključku pogajanj v okviru člena XXIV.6 GATT (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1159/2003 z dne 30. junija 2003 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz sladkornega trsa v okviru določenih carinskih kvot in preferencialnih sporazumov za tržna leta 2003/04, 2004/05 in 2005/06 in o spremembi uredb (ES) št. 1464/95 in (ES) št. 779/96 (3) in zlasti člena 5(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa podrobna pravila o obveznosti dobave po stopnji dajatve nič za proizvode z oznako KN 1701, izražene v ekvivalentu belega sladkorja, za uvoze iz držav podpisnic AKP Protokola in Sporazuma z Indijo. |
| --- | --- |

(1)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 1159/2003 določa podrobna pravila o obveznosti dobave po stopnji dajatve nič za proizvode z oznako KN 1701, izražene v ekvivalentu belega sladkorja, za uvoze iz držav podpisnic AKP Protokola in Sporazuma z Indijo.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 221/2005 z dne 10. februarja 2005 o določitvi količin obveznosti dobave za uvoz trsnega sladkorja v okviru AKP Protokola in Sporazuma z Indijo za dostavno obdobje 2004/2005 (4) določa obveznosti dobave za Kongo, Indijo, Mozambik, ki so višje od vseh do zdaj predloženih zahtevkov za uvozno dovoljenje za dostavno obdobje 2004/2005. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 221/2005 z dne 10. februarja 2005 o določitvi količin obveznosti dobave za uvoz trsnega sladkorja v okviru AKP Protokola in Sporazuma z Indijo za dostavno obdobje 2004/2005 (4) določa obveznosti dobave za Kongo, Indijo, Mozambik, ki so višje od vseh do zdaj predloženih zahtevkov za uvozno dovoljenje za dostavno obdobje 2004/2005.

| (3) | Glede na okoliščine in zaradi jasnosti je treba navesti, da najvišje količine obveznosti dobave niso dosežene – |
| --- | --- |

(3)

Glede na okoliščine in zaradi jasnosti je treba navesti, da najvišje količine obveznosti dobave niso dosežene –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Na podlagi zahtevkov za uvozna dovoljenja, ki so bili predloženi od 7. do 11. februarja 2005 v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1159/2003, se izdajo dovoljenja v mejah količin, ki so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 146, 20.6.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 162, 1.7.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1409/2004 (UL L 256, 3.8.2004, str. 11).

3

(4)  UL L 39, 11.2.2005, str. 15.

4

---

PRILOGA

Preferenčni sladkor AKP–INDIJA

Naslov II Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2004/2005

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 7.–11.2.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | Dosežena |
| Kongo | 100 | |
| Fidži | 100 | |
| Gvajana | 100 | |
| Indija | 100 | |
| Slonokoščena obala | 100 | |
| Jamajka | 100 | |
| Kenija | 100 | |
| Madagaskar | 100 | |
| Malavi | 100 | |
| Mavricius | 100 | |
| Mozambik | 100 | |
| St. Kitts and Nevis | 100 | |
| Swaziland | 100 | |
| Tanzanija | 100 | |
| Trinidad in Tobago | 100 | |
| Zambija | 100 | |
| Zimbabve | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 7.–11.2.2005

Meja

Barbados

100

Belize

0

Dosežena

Kongo

100

Fidži

100

Gvajana

100

Indija

100

Slonokoščena obala

100

Jamajka

100

Kenija

100

Madagaskar

100

Malavi

100

Mavricius

100

Mozambik

100

St. Kitts and Nevis

100

Swaziland

100

Tanzanija

100

Trinidad in Tobago

100

Zambija

100

Zimbabve

0

Dosežena

Posebni preferenčni sladkor

Naslov III Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2004/2005

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 7.–11.2.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Indija | 100 | |
| Druge | 100 | |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 7.–11.2.2005

Meja

Indija

100

Druge

100

CXL koncesija za sladkor

Naslov IV Uredbe (ES) št. 1159/2003

Tržno leto 2004/2005

| Zadevna država | % za dostavo zahtevanih količin v tednu od 7.–11.2.2005 | Meja |
| --- | --- | --- |
| Brazilija | 0 | Dosežena |
| Kuba | 100 | |
| Druge tretje države | 0 | Dosežena |

Zadevna država

% za dostavo zahtevanih količin v tednu od 7.–11.2.2005

Meja

Brazilija

0

Dosežena

Kuba

100

Druge tretje države

0

Dosežena

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 287/2005

z dne 18. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za jajca, ki stopijo v veljavo z 21. februarja 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2771/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za jajca (1), in zlasti tretje alinee člena 8(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8 Uredbe (EGS) št. 2771/75 določa, da se razlika med cenami za proizvode iz člena 1(1) navedene uredbe na svetovnem trgu in cenami za navedene proizvode znotraj Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8 Uredbe (EGS) št. 2771/75 določa, da se razlika med cenami za proizvode iz člena 1(1) navedene uredbe na svetovnem trgu in cenami za navedene proizvode znotraj Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Iz uporabe teh pravil in meril v trenutnih razmerah na trgu za jajca sledi, da je treba določiti nadomestilo v višini, ki bi omogočilo udeležbo Skupnosti v svetovni trgovini ter hkrati upoštevalo naravo izvoza teh proizvodov in njegov pomen v tem trenutku. |
| --- | --- |

(2)

Iz uporabe teh pravil in meril v trenutnih razmerah na trgu za jajca sledi, da je treba določiti nadomestilo v višini, ki bi omogočilo udeležbo Skupnosti v svetovni trgovini ter hkrati upoštevalo naravo izvoza teh proizvodov in njegov pomen v tem trenutku.

| (3) | Sedanje tržne in konkurenčne razmere v nekaterih tretjih državah zahtevajo določitev diferenciranega nadomestila glede na kraj namembnosti določenih proizvodov sektorja za jajca. |
| --- | --- |

(3)

Sedanje tržne in konkurenčne razmere v nekaterih tretjih državah zahtevajo določitev diferenciranega nadomestila glede na kraj namembnosti določenih proizvodov sektorja za jajca.

| (4) | Člen 21 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih spremembah uporabe režima izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (2) predvideva, da se nobeno nadomestilo ne dodeli, če proizvodi na dan sprejetja izvozne deklaracije niso dobre tržne kakovosti. Da bi zagotovili enotno uporabo veljavne ureditve, je treba natančno določiti, da se nadomestilo prejme šele, ko jajčni proizvodi iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 2771/75, nosijo oznako zdravstvene ustreznosti, kot je predvideno v Direktivi Sveta 89/437/EGS z dne 20. junija 1989 o higienskih in sanitarnih problemih, ki se nanašajo na proizvodnjo in dajanje v promet jajčnih proizvodov (3). |
| --- | --- |

(4)

Člen 21 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih spremembah uporabe režima izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (2) predvideva, da se nobeno nadomestilo ne dodeli, če proizvodi na dan sprejetja izvozne deklaracije niso dobre tržne kakovosti. Da bi zagotovili enotno uporabo veljavne ureditve, je treba natančno določiti, da se nadomestilo prejme šele, ko jajčni proizvodi iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 2771/75, nosijo oznako zdravstvene ustreznosti, kot je predvideno v Direktivi Sveta 89/437/EGS z dne 20. junija 1989 o higienskih in sanitarnih problemih, ki se nanašajo na proizvodnjo in dajanje v promet jajčnih proizvodov (3).

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za perutninsko meso in jajca – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za perutninsko meso in jajca –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tarifne oznake proizvodov, za katere se ob izvozu odobri izvozno nadomestilo iz člena 8 Uredbe (EGS) št. 2771/75, in zneski navedenega nadomestila so določeni v Prilogi k tej uredbi.

Da bi se prejelo nadomestilo, morajo proizvodi, ki jih zadeva uporaba poglavja XI Priloge Direktive 89/437 EGS, nositi oznako zdravstvene ustreznosti, kot je predvideno v tej direktivi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 21. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članika Komisije

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 49. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122 , 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 102, 17.4.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 444/2003 (UL L 67, 12.3.2003, str. 3).

2

(3)  UL L 212, 22.7.1989, str. 87. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003.

3

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za jajca od 21. februarja 2005 dalje

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | E16 | EUR/100 kos | 1,70 |
| 0407 00 19 9000 | E16 | EUR/100 kos | 0,80 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 10,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 25,00 |
| E17 | EUR/100 kg | 5,00 |
| 0408 11 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0408 19 81 9100 | E18 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0408 19 89 9100 | E18 | EUR/100 kg | 20,00 |
| 0408 91 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 75,00 |
| 0408 99 80 9100 | E18 | EUR/100 kg | 19,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Drugi namembni kraji so:






  E09 | Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Hongkong SAR, Rusija, Turčija. |
| E10 | Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan, Filipini. |
| E16 | Vsi namembni kraji razen Združenih držav Amerike in Bolgarije. |
| E17 | Vsi namembni kraji razen Švice, Bolgarije ter skupin E09 in E10. |
| E18 | Vsi namembni kraji razen Švice in Bolgarije. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0407 00 11 9000

E16

EUR/100 kos

1,70

0407 00 19 9000

E16

EUR/100 kos

0,80

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

10,00

E10

EUR/100 kg

25,00

E17

EUR/100 kg

5,00

0408 11 80 9100

E18

EUR/100 kg

40,00

0408 19 81 9100

E18

EUR/100 kg

20,00

0408 19 89 9100

E18

EUR/100 kg

20,00

0408 91 80 9100

E18

EUR/100 kg

75,00

0408 99 80 9100

E18

EUR/100 kg

19,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Drugi namembni kraji so:

E09

Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Hongkong SAR, Rusija, Turčija.

E10

Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan, Filipini.

E16

Vsi namembni kraji razen Združenih držav Amerike in Bolgarije.

E17

Vsi namembni kraji razen Švice, Bolgarije ter skupin E09 in E10.

E18

Vsi namembni kraji razen Švice in Bolgarije.

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 288/2005

z dne 18. februarja 2005

o določitvi cene neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Protokola št. 4 o bombažu, priloženega k Aktu o pristopu Grčije, nazadnje spremenjenega z Uredbo Sveta (ES) št. 1050/2001 (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1051/2001 z dne 22. maja 2001 o proizvodni pomoči za bombaž (2), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi občasno na podlagi cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu, z upoštevanjem zgodovinskega odnosa med ceno prečiščenega bombaža na svetovnem trgu in ceno, preračunano za neprečiščen bombaž. Navedeni zgodovinski odnos je opredeljen v členu 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 (3), o podrobnih pravilih za uporabo sistema pomoči za bombaž. Če cene na svetovnem trgu ni mogoče preračunati na ta način, mora temeljiti na zadnji določeni ceni. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi občasno na podlagi cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu, z upoštevanjem zgodovinskega odnosa med ceno prečiščenega bombaža na svetovnem trgu in ceno, preračunano za neprečiščen bombaž. Navedeni zgodovinski odnos je opredeljen v členu 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1591/2001 z dne 2. avgusta 2001 (3), o podrobnih pravilih za uporabo sistema pomoči za bombaž. Če cene na svetovnem trgu ni mogoče preračunati na ta način, mora temeljiti na zadnji določeni ceni.

| (2) | V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi na osnovi proizvoda s posebnimi lastnostmi in z upoštevanjem najugodnejših ponudb in kotacij na svetovnem trgu med tistimi, ki se štejejo kot reprezentativne za realno tržno ceno. V ta namen se izračuna povprečje ponudb in kotacij na eni ali več evropskih borz za proizvod, dobavljen cif v pristanišče v Skupnosti iz različnih držav dobaviteljic, ki se štejejo kot najbolj reprezentativne v mednarodni trgovini. Vendar obstaja tudi možnost prilagoditve meril za določanje cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu zaradi razlik v kakovosti dobavljenega proizvoda glede na zadevne ponudbe in kotacije. Te prilagoditve so določene v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1051/2001 se cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu določi na osnovi proizvoda s posebnimi lastnostmi in z upoštevanjem najugodnejših ponudb in kotacij na svetovnem trgu med tistimi, ki se štejejo kot reprezentativne za realno tržno ceno. V ta namen se izračuna povprečje ponudb in kotacij na eni ali več evropskih borz za proizvod, dobavljen cif v pristanišče v Skupnosti iz različnih držav dobaviteljic, ki se štejejo kot najbolj reprezentativne v mednarodni trgovini. Vendar obstaja tudi možnost prilagoditve meril za določanje cene prečiščenega bombaža na svetovnem trgu zaradi razlik v kakovosti dobavljenega proizvoda glede na zadevne ponudbe in kotacije. Te prilagoditve so določene v členu 3(2) Uredbe (ES) št. 1591/2001.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril je podlaga za ceno neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določene v tej uredbi – |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril je podlaga za ceno neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določene v tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cena neprečiščenega bombaža na svetovnem trgu, določena v členu 4 Uredbe (ES) št. 1051/2001, se določi v višini 18,370 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 19. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 148, 1.6.2001, str. 1.

1

(2)  UL L 148, 1.6.2001, str. 3.

2

(3)  UL L 210, 3.8.2001, str. 10. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1486/2002 (UL L 223, 20.8.2002, str. 3).

3

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/19

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2005/12/ES

z dne 18. februarja 2005

o spremembi prilog I in II k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2003/25/ES o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij (1) in zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2003/25/ES velja za vse RO-RO potniške ladje, ki opravljajo linijski prevoz v pristanišče države članice ali iz njega, ne glede na njihovo zastavo, ko opravljajo mednarodna potovanja. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2003/25/ES velja za vse RO-RO potniške ladje, ki opravljajo linijski prevoz v pristanišče države članice ali iz njega, ne glede na njihovo zastavo, ko opravljajo mednarodna potovanja.

| (2) | Člen 6 Direktive 2003/25/ES določa, da RO-RO potniške ladje izpolnjujejo posebne zahteve glede stabilnosti, navedene v Prilogi I k tej direktivi, in da pri uporabi teh zahtev države članice uporabijo smernice, navedene v Prilogi II. |
| --- | --- |

(2)

Člen 6 Direktive 2003/25/ES določa, da RO-RO potniške ladje izpolnjujejo posebne zahteve glede stabilnosti, navedene v Prilogi I k tej direktivi, in da pri uporabi teh zahtev države članice uporabijo smernice, navedene v Prilogi II.

| (3) | Člen 10 Direktive 2003/25/ES določa, da se lahko priloge k direktivi spremenijo po postopku iz člena 11(2), zaradi upoštevanja razvoja dogodkov na mednarodni ravni, zlasti v Mednarodni pomorski organizaciji (IMO). |
| --- | --- |

(3)

Člen 10 Direktive 2003/25/ES določa, da se lahko priloge k direktivi spremenijo po postopku iz člena 11(2), zaradi upoštevanja razvoja dogodkov na mednarodni ravni, zlasti v Mednarodni pomorski organizaciji (IMO).

| (4) | Resolucija MSC 141(76) IMO z dne 5. decembra 2002 je uvedla popravljen postopek testiranja modelov in pripadajoča navodila v skladu z Resolucijo 14 Konference SOLAS 1995 (Varstvo človeškega življenja na morju). Resolucija 14 se nanaša na regionalne sporazume o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij. |
| --- | --- |

(4)

Resolucija MSC 141(76) IMO z dne 5. decembra 2002 je uvedla popravljen postopek testiranja modelov in pripadajoča navodila v skladu z Resolucijo 14 Konference SOLAS 1995 (Varstvo človeškega življenja na morju). Resolucija 14 se nanaša na regionalne sporazume o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij.

| (5) | Popravljen postopek testiranja modelov nadomešča poprej uporabljen postopek testiranja modelov, določen v Direktivi 2003/25/ES. Ladij, ki so opravile test po poprej uporabljenem postopku testiranja modelov, ni treba ponovno testirati. |
| --- | --- |

(5)

Popravljen postopek testiranja modelov nadomešča poprej uporabljen postopek testiranja modelov, določen v Direktivi 2003/25/ES. Ladij, ki so opravile test po poprej uporabljenem postopku testiranja modelov, ni treba ponovno testirati.

| (6) | Direktivo 2003/25/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Direktivo 2003/25/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij, ustanovljenega z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 (2) – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja z ladij, ustanovljenega z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2099/2002 (2) –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2003/25/ES se spremeni kot sledi:

| 1. | V Prilogi I se spremeni naslednje:






  (a) | Odstavek 2.3 se nadomesti z naslednjim:






  „2.3 | vodotesne prečne ali vzdolžne pregrade, ki veljajo za učinkovite pri zadrževanju domnevno zbrane morske vode v zadevnem oddelku na poškodovanem krovu za RO-RO tovor, morajo biti sorazmerne drenažnemu sistemu in morajo zdržati hidrostatični tlak v skladu z rezultati izračuna škode. Takšne pregrade morajo biti visoke najmanj 4 m, razen če je višina vode manjša od 0,5 m. V takih primerih se lahko višina pregrade izračuna v skladu z naslednjim: | Bh = 8hw
  pri čemer je: | Bh višina pregrade; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

V Prilogi I se spremeni naslednje:

(a)

Odstavek 2.3 se nadomesti z naslednjim:

„2.3

vodotesne prečne ali vzdolžne pregrade, ki veljajo za učinkovite pri zadrževanju domnevno zbrane morske vode v zadevnem oddelku na poškodovanem krovu za RO-RO tovor, morajo biti sorazmerne drenažnemu sistemu in morajo zdržati hidrostatični tlak v skladu z rezultati izračuna škode. Takšne pregrade morajo biti visoke najmanj 4 m, razen če je višina vode manjša od 0,5 m. V takih primerih se lahko višina pregrade izračuna v skladu z naslednjim:

Bh = 8hw

pri čemer je:

Bh višina pregrade;

| | in hw višina vode. |
| --- | --- |

in hw višina vode.

V vsakem primeru mora biti pregrada visoka najmanj 2,2 m. Vendar pa najmanjša višina pregrade pri ladji s premičnimi krovi za vozila ne sme biti manjša od proste višine pod premičnim krovom, ko je ta spuščen;“

| (b) | Dodatek z naslovom „Postopek testiranja modelov“ se nadomesti z besedilom, navedenim v Prilogi I k tej direktivi. |
| --- | --- |

(b)

Dodatek z naslovom „Postopek testiranja modelov“ se nadomesti z besedilom, navedenim v Prilogi I k tej direktivi.

| 2. | V Prilogi II se del II z naslovom „Testiranje modelov“ nadomesti z besedilom, navedenim v Prilogi II k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

V Prilogi II se del II z naslovom „Testiranje modelov“ nadomesti z besedilom, navedenim v Prilogi II k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje v dvanajstih mesecih od začetka njene veljavnosti. Komisiji nemudoma posredujejo besedila teh predpisov ter primerjalno tabelo med njimi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 18. februarja 2005

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 123, 17.5.2003, str. 22.

1

(2)  UL L 324, 29.11.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 415/2004 (UL L 68, 6.3.2004, str. 10).

2

---

PRILOGA I

„Dodatek

Postopek testiranja modelov

1.   Cilji

Popravljen postopek testiranja modelov je revizija postopka, vsebovanega v Dodatku k Prilogi Resolucije 14 Konference SOLAS 1995. Od začetka veljavnosti Stockholmskega sporazuma so bila opravljena številna testiranja modelov po prej veljavnem postopku. Med testiranji so bile identificirane številne izpopolnitve. Novi postopek testiranja modelov bo z upoštevanjem teh izpopolnitev, skupaj s priloženimi navodili, zagotovil bolj robusten postopek za ugotavljanje zmožnosti za nadaljnje obratovanje poškodovane RO-RO potniške ladje na morju. Pri v odstavku 1.4 predvidenem testiranju zahtev glede stabilnosti, navedenih v Prilogi I, bi morala biti ladja zmožna kljubovati razmeram na morju, opredeljenim v odstavku 4 spodaj, v primeru najhujše možne škode.

2.   Opredelitve pojmov

| LBP | je dolžina med navpičnicami |
| --- | --- |
| HS | je opredeljena višina valov |
| B | je širina ladje med rebri |
| TP | je doba konice valov |
| TZ | je doba prehajanja na najnižjo točko vala |

LBP

je dolžina med navpičnicami

HS

je opredeljena višina valov

B

je širina ladje med rebri

TP

je doba konice valov

TZ

je doba prehajanja na najnižjo točko vala

3.   Ladijski model

3.1   Model mora biti posnetek prave ladje glede zunanje podobe in notranje ureditve, zlasti glede vseh poškodovanih prostorov, ki vplivajo na postopek poplavljanja in prodora vode. Uporabiti je treba nepoškodovan ugrez, previs, nagib in omejevalni operativni KG, ustrezen najhujšemu škodnemu primeru. Poleg tega mora(jo) proučevani testni primer(-i) predstavljati najhujši(-e) škodni(-e) primer(-e), opredeljen(-e) v skladu s pravilom II-1/8.2.3.2 (SOLAS 90) Konvencije SOLAS, glede na celotno območje pod pozitivno krivuljo GZ, os odprtine, nastale po poškodbi, pa se mora nahajati v naslednjem območju:

3.1.1   ± 35 % LBP od sredine ladje;

3.1.2   dodatno testiranje bo potrebno za največjo škodo v območju ± 10 % LBP od sredine ladje, če je škodni primer iz 1 izven območja ± 10 % LBP od sredine ladje.

3.2   Model mora izpolnjevati naslednje zahteve:

3.2.1   dolžina med navpičnicami (LBP) je najmanj 3 m ali dolžina, ki ustreza modelu v razmerju 1:40, glede na večjo vrednost, in navpična dimenzija vsaj v 3 standardnih višinah nadgradnje nad glavnim krovom (nadvodjem);

3.2.2   debelina ladijskega trupa na poplavljenih mestih ne sme preseči 4 mm;

3.2.3   tako v nepoškodovanem kot tudi poškodovanem stanju mora model zagotoviti pravilno odmaknitev in vodne brazde (TA, TM, TF, levi in desni bok ladje) z največjo toleranco +2 mm pri vseh brazdah. Vodne brazde morajo biti po vsej dolžini ladje kolikor je mogoče blizu FP in AP;

3.2.4   vsi poškodovani oddelki in prostori za RO-RO tovor morajo biti oblikovani z ustreznima površinsko in prostorninsko prepustnostjo (dejanske vrednosti in porazdelitve), ki bosta zagotovili, da bosta masa poplavne vode in porazdelitev mase pravilno zastopani;

3.2.5   karakteristike gibanja prave ladje morajo biti čim bolj točno oblikovane, pri čemer se posebna pozornost posveča nepoškodovani GM toleranci in polmerom kroženja ladje pri njenem zibanju okoli vzdolžne in prečne osi. Oba polmera morata biti merjena pri kroženju in se gibati med 0,35B ter 0,4B pri zibanju okoli vzdolžne osi in med 0,2LOA ter 0,25LOA pri zibanju okoli prečne osi;

3.2.6   glavni elementi zasnove, kot so vodotesne pregrade, zračniki itd., ki se nahajajo nad in pod glavnim krovom in lahko povzročijo asimetrično poplavljanje, morajo biti oblikovani tako, da v največji možni meri odražajo dejansko stanje; ventilacijske naprave in naprave, ki lahko povzročijo asimetrično poplavljanje, morajo biti zgrajene do minimalnega prereza 500 mm2;

3.2.7   oblika odprtine je naslednja:

| 1. | trapezoidni profil z nagibom strani 15° proti navpičnici in širino ob predvideni vodni črti, opredeljeni v skladu s pravilom II-1/8.4.1 Konvencije SOLAS; |
| --- | --- |

1.

trapezoidni profil z nagibom strani 15° proti navpičnici in širino ob predvideni vodni črti, opredeljeni v skladu s pravilom II-1/8.4.1 Konvencije SOLAS;

| 2. | enakokrak trikotni profil na vodoravni ploskvi z višino, ki je enaka B/5 v skladu s pravilom II-1/8.4.2 Konvencije SOLAS. Če so bočne zaščitne obloge nameščene znotraj B/5, dolžina poškodbe v smeri bočnih zaščitnih oblog ne sme biti manjša od 25 mm; |
| --- | --- |

2.

enakokrak trikotni profil na vodoravni ploskvi z višino, ki je enaka B/5 v skladu s pravilom II-1/8.4.2 Konvencije SOLAS. Če so bočne zaščitne obloge nameščene znotraj B/5, dolžina poškodbe v smeri bočnih zaščitnih oblog ne sme biti manjša od 25 mm;

| 3. | ne glede na določbe pododstavkov 3.2.7.1 in 3.2.7.2 zgoraj morajo biti vsi oddelki, ki veljajo za poškodovane v najhujšem škodnem primeru(-ih), na katere se nanaša odstavek 3.1, pri testiranjih modelov poplavljeni. |
| --- | --- |

3.

ne glede na določbe pododstavkov 3.2.7.1 in 3.2.7.2 zgoraj morajo biti vsi oddelki, ki veljajo za poškodovane v najhujšem škodnem primeru(-ih), na katere se nanaša odstavek 3.1, pri testiranjih modelov poplavljeni.

3.3   Model v ravnovesju v poplavljenem stanju je treba nagniti za dodatni kot, ustrezen kotu, ki ga povzroči nagibni moment Mh = max(Mpass; Mlaunch)-Mwind, vendar v nobenem primeru končni kot ne sme znašati manj kot 1° v smeri poškodbe. Mpass, Mlaunch in Mwind so navedeni v pravilu II-1/8.2.3.4 Konvencije SOLAS. Za obstoječe ladje se lahko uporabi kot 1o.

4.   Način izvedbe poskusov

4.1   Model mora biti preizkušen v nepravilnem valovanju z dolgim grebenom, določenim na osnovi spektra JONSWAP z opredeljeno višino valov HS, koeficientom največje rasti γ = 3,3 in dobo konice valov Formula. HS je opredeljena višina valov na območju obratovanja, katere prekoračitve ni pričakovati za več kakor 10 % na leto, vendar je omejena na največ 4 m.

Poleg tega

4.1.1   mora širina bazena onemogočati stik ali drugi vpliv robov bazena in naj ne bo manjša od LBP + 2 m;

4.1.2   globina bazena mora zadoščati za ustrezno oblikovanje valov, vendar ne sme biti manjša od 1 m;

4.1.3   za reprezentativno izvedbo valov je treba pred testiranjem izvesti meritve na 3 različnih mestih v območju odnašanja;

4.1.4   merilna sonda ob napravi za povzročanje valovanja mora biti nameščena na mesto, kamor je postavljen model na začetku testiranja;

4.1.5   odstopanje v HS in TP mora biti v območju ± 5 % za vsa tri mesta; in

4.1.6   med testiranjem zaradi odobritve mora biti dovoljena toleranca + 2,5 % v HS, ± 2,5 % v TP in ± 5 % v TZ ob sondi v bližini naprave za povzročanje valovanja.

4.2   Model mora biti postavljen v morje tako, da ga lahko prosto zanaša in da ima valove s strani (smer 90°), odprtina pa mora biti obrnjena proti bližajočim se valovom, brez sidrnega sistema, trajno pritrjenega uporabljenemu modelu. Za vzdrževanje valov s strani s smerjo približno 90° med testiranjem modela je treba zadostiti naslednjim zahtevam:

4.2.1   glavne kontrolne črte, namenjene manjšemu popravku, morajo biti nameščene simetrično ob osi premca in krme, na nivoju med mestom KG in poškodovano vodno črto; in

4.2.2   hitrost toka mora biti enaka dejanski hitrosti odnašanja modela tako, da je mogoče hitrost po potrebi prilagoditi.

4.3   Opraviti je treba najmanj 10 poskusov. Vsak poskus traja toliko časa, da model lahko doseže mirujoče stanje, vendar pa ne sme trajati manj kot 30 minut dejanskega časa. Za vsak poskus je treba uporabiti različen niz valov.

5.   Merila za nadaljnje obratovanje

Za model velja, da lahko nadalje obratuje, če doseže mirujoče stanje v času zaporednih poskusov, zahtevanih v odstavku 4.3. Za model velja, da se je prevrnil, če so koti vzdolžnega zibanja večji od 30° glede na navpično os ali je stalni (povprečen) nagib večji kot 20° v obdobju, daljšem od 3 minut dejanskega dogajanja, četudi doseže mirujoče stanje.

6.   Dokumentacija o testiranju

6.1   Program za testiranje modelov mora predhodno odobriti uprava.

6.2   Poskusi morajo biti dokumentirani s poročilom in video posnetkom ali drugim vizualnim zapisom, ki vsebuje vse pomembne podatke o modelu in rezultatih testiranj, ki jih mora odobriti uprava. Za reprezentativno izvedbo to pomeni vključitev najmanj teoretičnih in izmerjenih valovnih spektrov in statistike (HS, TP, TZ) dviganja valov na 3 različnih mestih v bazenu, za testiranja z modelom pa časovno zaporedje glavnih statistik izmerjenega dvigovanja valov ob napravi za povzročanje valovanja in posnetke kroženja, dvigovanja in zibanja modela okoli vzdolžne in prečne osi ter hitrosti odnašanja.“

---

PRILOGA II

„DEL II

TESTIRANJE MODELOV

Namen teh smernic je zagotoviti enotne postopke, ki se uporabljajo pri gradnji in preverjanju modela, pa tudi pri izvedbi in analizi testov modela.

Vsebina odstavkov 1 in 2 Dodatka k Prilogi I je samoumevna.

Odstavek 3 – Ladijski model

3.1   Snov, iz katere je model narejen, sama po sebi ni tako pomembna, pod pogojem, da je model dovolj trden, da v nepoškodovanem in v poškodovanem stanju zagotovi, da so njegove hidrostatične lastnosti enake kakor pri pravi ladji, pa tudi da je upogibna reakcija ladijskega trupa v valovih zanemarljiva.

Pomembno je tudi zagotoviti, da so poškodovani oddelki oblikovani tako natančno, kakor je v praksi sploh mogoče, da se zagotovi, da je zastopana pravilna količina poplavne vode.

Ker prodor vode (tudi v majhnih količinah) v nepoškodovane dele modela vpliva na obnašanje modela, je treba sprejeti ukrepe, da do takšnega prodora ne pride.

Pri testiranjih modelov z najhujšo škodo, predvideno v okviru SOLAS, blizu skrajnih točk obeh koncev ladje, je bilo opaženo, da postopno poplavljanje ni bilo mogoče, ker se je voda zbirala ob poškodbeni odprtini in zato odtekala. Ker so takšni modeli lahko nadalje obratovali v slabih razmerah na morju, medtem ko so se v manj neugodnih razmerah, z manj težavnimi poškodbami, predvidenimi v okviru SOLAS, oddaljenimi od koncev ladje, prevrnili, je bila v izogib temu uvedena meja ± 35 %.

Obsežna raziskava, namenjena razvijanju ustreznih meril za nova plovila, je jasno pokazala, da poleg GM in nadvodja, ki sta pomembna parametra za zmožnost za nadaljnje obratovanje potniških ladij, obstaja še drug pomemben faktor, in sicer površina, ki se nahaja pod krivuljo preostale stabilnosti. Zato je pri izbiranju najhujšega škodnega primera, predvidenega v okviru SOLAS, v zvezi z izpolnjevanjem zahtev iz odstavka 3.1 treba izbrati škodni primer, ki predstavlja najbolj zmanjšano površino pod krivuljo preostale stabilnosti.

3.2   Podatki o modelu

3.2.1   Vedoč, da učinki merilne lestvice igrajo pomembno vlogo v obnašanju modela v času testiranja, je pomembno zagotoviti, da so ti učinki čim manjši, kolikor je to v praksi mogoče. Model mora biti čim večji, ker je pri večjih modelih lažje zgraditi podrobne elemente poškodovanih oddelkov in tudi učinki merilne lestvice so manjši. Zato je priporočljivo, da dolžina modela ni manjša od dolžine, ki ustreza razmerju 1:40 ali 3 m, glede na večjo vrednost.

Med testiranjem je bilo ugotovljeno, da navpična dimenzija modela lahko vpliva na rezultate dinamičnega testiranja. Zato se zahteva, da je ladja izdelana vsaj v treh standardnih višinah nadgradnje nad glavnim krovom (nadvodjem), tako da se veliki valovi niza valov ne lomijo ob modelu.

3.2.2   Model mora biti tanek v smeri domnevne poškodbe, kolikor je to mogoče, da se zagotovi, da sta količina poplavne vode in njeno težišče ustrezno zastopana. Debelina trupa ne sme preseči 4 mm. Dopušča se, da ni mogoče izdelati dovolj podrobno ladijskega trupa modela in sestavnih delov primarne in sekundarne pregraditve v smeri poškodbe in zaradi teh konstrukcijskih omejitev verjetno ne bo mogoče natančno izračunati domnevne prepustnosti prostora.

3.2.3   Pomembno je, da se preverijo ne le ugrezi v nepoškodovanem stanju, ampak tudi, da se natančno izmerijo ugrezi poškodovanega modela zaradi primerjave s tistimi, ki izhajajo iz izračuna stabilnosti po nastali škodi. Iz praktičnih razlogov se dopušča toleranca + 2 mm pri vseh ugrezih.

3.2.4   Po izmeri poškodovanih ugrezov, bo morda treba popraviti prepustnost poškodovanega oddelka, bodisi z dovajanjem nepoškodovanih količin bodisi z dodajanjem uteži. Pomembno pa je tudi zagotoviti, da je težišče vode, ki prodira v model, pravilno zastopano. V tem primeru morajo biti vsi popravki izvršeni z zadostnimi varnostnimi faktorji.

Če se zahteva, da je model opremljen z zaporami na krovu in da so zapore nižje od višine pregrade, navedene spodaj, mora biti model opremljen z videokamero, tako da se lahko spremlja vsako ‚pljuskanje’ in zbiranje vode na nepoškodovanem območju krova. V tem primeru je video posnetek dogodka sestavni del dokumentacije o testiranju.

Višina prečnih ali vzdolžnih pregrad, ki veljajo za učinkovite pri zadrževanju domnevno zbrane morske vode v zadevnem oddelku na poškodovanem krovu za RO-RO tovor, mora biti najmanj 4 m, če višina vode ni manjša od 0,5. V takih primerih se lahko višina pregrade izračuna v skladu z naslednjim:

| | Bh = 8hw |
| --- | --- |

Bh = 8hw

| | pri čemer je Bh višina pregrade; in |
| --- | --- |

pri čemer je Bh višina pregrade; in

| | hw višina vode. |
| --- | --- |

hw višina vode.

V vsakem primeru mora biti pregrada visoka najmanj 2,2 m. Vendar pa najmanjša višina pregrade pri ladji s premičnimi krovi za vozila ne sme biti manjša od proste višine pod premičnim krovom, ko je ta spuščen.

3.2.5   Da se zagotovi, da značilnosti gibanja modela predstavljajo značilnosti prave ladje, je treba model nagniti in zazibati okoli vzdolžne osi v nepoškodovanem stanju, tako da se preverita GM in porazdelitev mase v nepoškodovanem stanju. Porazdelitev mase je treba meriti ob delovanju. Prečni polmer kroženja prave ladje mora biti v razponu od 0,35B do 0,4B in vzdolžni polmer kroženja v razponu od 0,2L do 0,25L.

Opomba: Čeprav se nagibanje in vzdolžno zibanje modela v poškodovanem stanju lahko obravnava kot preverjanje krivulje preostale stabilnosti, pa takšni testi niso sprejemljivi kot nadomestilo za teste modela v nepoškodovanem stanju.

3.2.6   Domneva se, da ventilatorji poškodovanega oddelka prave ladje omogočajo vodi neovirano širjenje in kroženje. Vendar pa sorazmerno zmanjševanje ventilacijskih naprav na pravi ladji lahko privede do nezaželenih učinkov razmerja. Da se zagotovi, da se to ne bi dogajalo, je priporočljivo zgraditi ventilacijske naprave v večjem obsegu kot pri modelu, pri čemer je treba zagotoviti, da to ne vpliva na dotok vode na krov za vozila.

3.2.7   Domneva se, da je pravilno šteti za reprezentativno obliko škode presek zadetja ladje v predelu premca. Kot 15° temelji na proučevanju preseka na razdalji B/5 od premca za reprezentativni izbor plovil različnih tipov in velikosti.

Enakokrak trikotni profil v obliki prizme ustreza tovorni vodni črti na boku ladje.

Poleg tega v primerih, ko so nameščene bočne zaščitne obloge širine, manjše od B/5, z namenom preprečevanja možnih učinkov merilne lestvice, dolžina poškodbe v smeri bočnih zaščitnih oblog ne sme biti manjša od 25 mm.

3.3   V prvotnem postopku testiranja modelov iz Resolucije 14 Konference SOLAS 1995 učinek nagibanja, povzročen z maksimalnim momentom kot posledico natrpanosti s potniki, splavitve rešilnega čolna, vetra ali obračanja, ni bil upoštevan, čeprav je bil ta učinek del SOLAS. Rezultati preiskave so pokazali, da bi bilo iz praktičnih razlogov vendarle preudarno te učinke upoštevati in obdržati minimalni kot 1° proti poškodbi. Omeniti je treba, da nagibanje zaradi obračanja ni štelo za pomembno.

3.4   V primerih, kjer obstaja presežek GM v pogojih dejanske obremenitve v primerjavi z omejevalno krivuljo GM (izpeljano iz SOLAS 90), lahko uprava dopusti, da se ta presežek izkoristi pri testiranju modela. V teh primerih je treba omejevalno krivuljo GM popraviti. Ta popravek je mogoče izvesti na naslednji način:

Image

d = dS-0,6 (dS-dLS)

pri čemer je: dS ugrez pregraditve; in dLS ugrez ladje svetilnika.

Popravljena krivulja je ravna črta med GM, uporabljenim pri testiranju modela ob ugrezu pregraditve, in sečiščem prvotne krivulje, predvidene v okviru SOLAS 90, ter ugreza d.

Odstavek 4 – Postopek testiranja

4.1   Valovni spektri

Priporoča se uporaba spektra po JONSWAPu, ki opisuje vetrovne razmere na morju in časovno omejeno dobo delovanja vetra, ki ustrezajo razmeram, opaženim na večini svetovnih morij. S tem v zvezi ni le pomembno, da se preveri doba konice niza valov, ampak tudi pravilnost dobe prehajanja na najnižjo točko vala.

Zahteva se, da se valovni spekter zabeleži in dokumentira pri vsakem poskusu. Meritve za to evidentiranje se opravljajo na sondi, ki je čim bližje napravi za povzročanje valovanja.

Zahteva se tudi, da je model opremljen z merilnimi instrumenti, tako da se spremlja in beleži njegovo gibanje (zibanje okoli vzdolžne osi, dviganje in zibanje okoli prečne osi), pa tudi drža (nagib, potopitev in previs) ves čas trajanja poskusa.

Ugotovljeno je, da ni smotrno določati absolutnih mej za opredeljeno višino valov, dobe konic in dobe prehajanja na najnižjo točko valovnih spektrov. Zato je bila uvedena sprejemljiva toleranca.

4.2   V izogib interferenci med sidrnim sistemom in dinamiko ladje mora vleka (ki ji je dodan sidrni sistem) slediti modelu pri njegovi dejanski hitrosti odnašanja. V slabih pogojih na morju, z neenakomernimi valovi, hitrost odnašanja ne bo konstantna; konstantna hitrost vožnje bi imela za posledico nizko frekvenco, veliko amplitudo nihanj odnašanja, ki bi lahko vplivale na obnašanje modela.

4.3   Zadostno število testiranj v različnih nizih valov je nujno za zagotovitev statistične zanesljivosti, t. j. cilj je z visoko stopnjo prepričanja dognati, da se bo ne-varna ladja v določenih pogojih prevrnila. Domneva se, da najmanj 10 poskusov zagotavlja sprejemljivo raven zanesljivosti.

Odstavek 5 – Merila za nadaljnje obratovanje

Vsebina tega odstavka velja za samoumevno.

Odstavek 6 – Odobritev testa

Naslednji dokumenti se priložijo poročilu, predloženem upravi:

| (a) | stabilnostni izračuni po nastali škodi v primeru najhujše škode, predvidene v skladu s SOLAS, in škode na sredini ladje (če se razlikujeta); |
| --- | --- |

(a)

stabilnostni izračuni po nastali škodi v primeru najhujše škode, predvidene v skladu s SOLAS, in škode na sredini ladje (če se razlikujeta);

| (b) | načrt splošne ureditve modela, skupaj s podatki o konstrukciji in instrumentih; |
| --- | --- |

(b)

načrt splošne ureditve modela, skupaj s podatki o konstrukciji in instrumentih;

| (c) | testiranje nagiba in meritve polmerov kroženja; |
| --- | --- |

(c)

testiranje nagiba in meritve polmerov kroženja;

| (d) | nominalni in izmerjeni valovni spektri (na 3 različnih mestih za reprezentativno izvedbo in za teste z modelom od sonde, ki je čim bližje napravi za povzročanje valovanja); |
| --- | --- |

(d)

nominalni in izmerjeni valovni spektri (na 3 različnih mestih za reprezentativno izvedbo in za teste z modelom od sonde, ki je čim bližje napravi za povzročanje valovanja);

| (e) | reprezentativni posnetek gibanja, položaja in nagiba modela; |
| --- | --- |

(e)

reprezentativni posnetek gibanja, položaja in nagiba modela;

| (f) | ustrezni video posnetki. |
| --- | --- |

(f)

ustrezni video posnetki.

Opomba:

Uprava mora biti navzoča pri vseh testiranjih.“

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/28

---

SKLEP SVETA

z dne 17. februarja 2005

o podaljšanju uporabe ukrepov iz Sklepa 2002/148/ES o sklenitvi posvetovanj z Zimbabvejem po členu 96 Partnerskega sporazuma AKP-ES

(2005/139/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti drugega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Notranjega sporazuma o ukrepih, ki jih je treba sprejeti in o postopkih, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju Partnerskega sporazuma AKP-ES, podpisanega v Cotonou dne 23. junija 2000 (1), (v nadaljevanju „Sporazum AKP-ES“) in zlasti člena 3 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom 2002/148/ES (2) so bila sklenjena posvetovanja z Republiko Zimbabve po členu 96(2)(c) Sporazuma AKP-ES in sprejeti so bili ustrezni ukrepi iz pisma, priloženega k omenjenem sklepu. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom 2002/148/ES (2) so bila sklenjena posvetovanja z Republiko Zimbabve po členu 96(2)(c) Sporazuma AKP-ES in sprejeti so bili ustrezni ukrepi iz pisma, priloženega k omenjenem sklepu.

| (2) | Uporaba omenjenih ukrepov se je s Sklepom 2003/112/ES (3) podaljšala do 20. februarja 2004 in s Sklepom 2004/157/ES (4) do 20. februarja 2005. |
| --- | --- |

(2)

Uporaba omenjenih ukrepov se je s Sklepom 2003/112/ES (3) podaljšala do 20. februarja 2004 in s Sklepom 2004/157/ES (4) do 20. februarja 2005.

| (3) | Vlada Zimbabveja še naprej krši bistvene elemente člena 9 Sporazuma AKP-ES in sedanje razmere v Zimbabveju ne zagotavljajo spoštovanja človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države. |
| --- | --- |

(3)

Vlada Zimbabveja še naprej krši bistvene elemente člena 9 Sporazuma AKP-ES in sedanje razmere v Zimbabveju ne zagotavljajo spoštovanja človekovih pravic, demokratičnih načel in pravne države.

| (4) | Zato je treba uporabo ukrepov iz člena 2 Sklepa 2002/148/ES podaljšati – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba uporabo ukrepov iz člena 2 Sklepa 2002/148/ES podaljšati –

SKLENIL:

Člen 1

Uporaba ukrepov iz člena 2 Sklepa 2002/148/ES se podaljša do 20. februarja 2006. Ti ukrepi se bodo ponovno preverili na podlagi poglobljene ocene razmer glede na zakonodajne volitve, ki so v Zimbabveju predvidene marca 2005.

Pismo priloženo k temu sklepu je naslovljeno na predsednika Zimbabveja.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

1

(2)  UL L 50, 21.2.2002, str. 64.

2

(3)  UL L 46, 20.2.2003, str. 25.

3

(4)  UL L 50, 20.2.2004, str. 60.

4

---

PRILOGA

Bruselj, ...

PISMO PREDSEDNIKU ZIMBABVEJA

Evropska unija daje izreden pomen določbam člena 9 Partnerskega sporazuma AKP-ES. Spoštovanje človekovih pravic, demokratičnih institucij in pravne države so bistveni elementi Partnerskega sporazuma in temelj naših odnosov.

S pismom z dne 19. februarja 2002 vas je Evropska unija obvestila o svojem sklepu, da se sklenejo posvetovanja, ki so potekala na podlagi člena 96 Partnerskega sporazuma AKP-ES, in o sprejetju nekaterih „ustreznih ukrepov“ v smislu člena 96(2)(c) tega sporazuma.

S pismoma z dne 19. februarja 2003 in 19. februarja 2004 vas je Evropska unija obvestila o svojih sklepih, da ne bo preklicala uporabe „ustreznih ukrepov“ in da bo podaljšala njihovo uporabo do 20. februarja 2004 in potem do 20. februarja 2005.

Danes, po nadaljnjem obdobju dvanajstih mesecev, Evropska unija meni, da se v Zimbabveju še vedno ne spoštujejo demokratična načela in da vlada Zimbabveja na petih področjih, ki jih navaja Sklep Sveta z dne 18. februarja 2002 (konec politično spodbujenega nasilja, svobodne in poštene volitve, svoboda medijev, neodvisnost sodstva, konec nezakonitega zasedanja kmetij) ni dosegla nobenega napredka.

Glede na navedeno Evropska unija meni, da ustreznih ukrepov ne more preklicati, in je tako sklenila podaljšati njihovo uporabo do 20. februarja 2006. Ti ukrepi se bodo ponovno preverili na podlagi poglobljene ocene razmer glede na zakonodajne volitve, ki so v Zimbabveju predvidene marca 2005.

Evropska unija bi rada poudarila, da največji pomen pripisuje izvedbi svobodnih in poštenih zakonodajnih volitev, in tako upa, da boste vi in vaša vlada storili vse, kar je v vaši moči za zagotovitev političnega in volilnega okolja, ustreznega za izvedbo svobodnih in poštenih zakonodajnih volitev. To bi omogočilo vzpostavitev dialoga na podlagi Partnerskega sporazuma AKP-ES, kar bi lahko vodilo do odprave odložitve podpisa 9. nacionalnega indikativnega programa Evropskega razvojnega sklada za Zimbabve, in s tem omogočilo ponovno vzpostavitev vseh dejavnosti sodelovanja v bližnji prihodnosti.

S spoštovanjem,

Za Komisijo

Za Svet

---

Komisija

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. marca 2004

o shemi pomoči za nekatera premogovniška podjetja v Avtonomni skupnosti Kastilija-Leon, ki jo je Španija odobrila za leti 2001 in 2002

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 927)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/140/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

potem ko je zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb v skladu z omenjenimi členi (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   Postopek

| (1) | Španija je s pismom z dne 19. junija 2000, ki je pri Komisiji registriran pod št. N/776/2000, Komisiji posredovala osnutek spodbujevalnih ukrepov za rudnike Avtonomne skupnosti Kastilija-Leon. Osnutek ukrepov v korist rudarske industrije je zajemal nekatere sheme pomoči za premogovniško industrijo, kot to določa Odločba Komisije št. 3632/93/ESPJ z dne 28. decembra 1993 o vzpostavitvi pravil Skupnosti za državno pomoč za premogovništvo (2). |
| --- | --- |

(1)

Španija je s pismom z dne 19. junija 2000, ki je pri Komisiji registriran pod št. N/776/2000, Komisiji posredovala osnutek spodbujevalnih ukrepov za rudnike Avtonomne skupnosti Kastilija-Leon. Osnutek ukrepov v korist rudarske industrije je zajemal nekatere sheme pomoči za premogovniško industrijo, kot to določa Odločba Komisije št. 3632/93/ESPJ z dne 28. decembra 1993 o vzpostavitvi pravil Skupnosti za državno pomoč za premogovništvo (2).

| (2) | Španija je 19. junija 2000 Komisijo obvestila, da bo pomoč, ki jo je nameravala podeliti Avtonomna skupnost Kastilija-Leon, usklajena s pomočjo, ki jo je dodelila španska vlada. |
| --- | --- |

(2)

Španija je 19. junija 2000 Komisijo obvestila, da bo pomoč, ki jo je nameravala podeliti Avtonomna skupnost Kastilija-Leon, usklajena s pomočjo, ki jo je dodelila španska vlada.

| (3) | Komisija v treh mesecih ni izrazila stališča o tem vprašanju, zato ji je Španija s pismom z dne 25. septembra 2000 sporočila svojo namero, da bodo pristojni organi uporabili te ukrepe, če v skladu z določbami člena 9(4) Odločbe št. 3632/93/ESPJ Komisija ne bo sprejela odločitve v roku petnajstih delovnih dni od datuma tega sporočila. |
| --- | --- |

(3)

Komisija v treh mesecih ni izrazila stališča o tem vprašanju, zato ji je Španija s pismom z dne 25. septembra 2000 sporočila svojo namero, da bodo pristojni organi uporabili te ukrepe, če v skladu z določbami člena 9(4) Odločbe št. 3632/93/ESPJ Komisija ne bo sprejela odločitve v roku petnajstih delovnih dni od datuma tega sporočila.

| (4) | Komisija je s pismom z dne 17. julija 2002 od Španije zahtevala informacije o pomoči, ki jo je Svet Kastilije-Leona v letih 2000, 2001 in 2002 dodelil premogovniški industriji, in imena podjetij, ki so pomoč prejela, zneske pomoči in njihov namen ter njihovo razvrstitev v kategorije, določene z Odločbo št. 3632/93/ESPJ. Španija bi morala v svojih informacijah prav tako opredeliti odnos med to pomočjo, cilji in splošnimi merili, določenimi v členu 2, ter načrti, ki jih je Španija sporočila Komisiji v skladu s členom 8 Odločbe št. 3632/93/ESPJ. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je s pismom z dne 17. julija 2002 od Španije zahtevala informacije o pomoči, ki jo je Svet Kastilije-Leona v letih 2000, 2001 in 2002 dodelil premogovniški industriji, in imena podjetij, ki so pomoč prejela, zneske pomoči in njihov namen ter njihovo razvrstitev v kategorije, določene z Odločbo št. 3632/93/ESPJ. Španija bi morala v svojih informacijah prav tako opredeliti odnos med to pomočjo, cilji in splošnimi merili, določenimi v členu 2, ter načrti, ki jih je Španija sporočila Komisiji v skladu s členom 8 Odločbe št. 3632/93/ESPJ.

| (5) | Španija je s pismom z dne 5. septembra 2002 Komisijo obvestila o pomoči, dodeljeni premogovniškim podjetjem Avtonomne skupnosti Kastilija-Leon v letih 2000, 2001 in 2002. Španija je to obvestilo predložila v skladu s postopkovnimi pravili, ki jih določa Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3). Španija se je v svojem obvestilu sklicevala na Odločbo št. 3632/93/ESPJ, čeprav je tej odločbi in tudi Pogodbi ESPJ potekla veljavnost 23. julija 2002. |
| --- | --- |

(5)

Španija je s pismom z dne 5. septembra 2002 Komisijo obvestila o pomoči, dodeljeni premogovniškim podjetjem Avtonomne skupnosti Kastilija-Leon v letih 2000, 2001 in 2002. Španija je to obvestilo predložila v skladu s postopkovnimi pravili, ki jih določa Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3). Španija se je v svojem obvestilu sklicevala na Odločbo št. 3632/93/ESPJ, čeprav je tej odločbi in tudi Pogodbi ESPJ potekla veljavnost 23. julija 2002.

| (6) | Komisija je s pismom z dne 19. februarja 2003 Španijo obvestila o svoji odločitvi za začetek postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES, proti ukrepom pomoči za raziskave in razvoj, zaščito okolja, usposabljanje in varnost. Ta odločitev je prav tako sprožila postopek proti ukrepom pomoči, namenjenim kritju izrednih stroškov, toda ta odločba ne pokriva teh ukrepov. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je s pismom z dne 19. februarja 2003 Španijo obvestila o svoji odločitvi za začetek postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES, proti ukrepom pomoči za raziskave in razvoj, zaščito okolja, usposabljanje in varnost. Ta odločitev je prav tako sprožila postopek proti ukrepom pomoči, namenjenim kritju izrednih stroškov, toda ta odločba ne pokriva teh ukrepov.

| (7) | Odločitev Komisije za začetek postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4). Komisija je vse zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb v zvezi z zadevno pomočjo/ukrepom. |
| --- | --- |

(7)

Odločitev Komisije za začetek postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4). Komisija je vse zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb v zvezi z zadevno pomočjo/ukrepom.

| (8) | Zadevne strani niso podale nobenih pripomb. Španija je 21. marca 2003, 9. aprila 2003 in 12. decembra 2003 posredovala dodatne informacije. |
| --- | --- |

(8)

Zadevne strani niso podale nobenih pripomb. Španija je 21. marca 2003, 9. aprila 2003 in 12. decembra 2003 posredovala dodatne informacije.

2.   Podroben opis pomoči

2.1   Vrste pomoči

| (9) | Vrste pomoči so naslednje:






  (a) | pomoč za raziskave in razvoj (R & R), določena v členu 6 Odločbe št. 3632/93/ESPJ; |
| --- | --- | --- |

(9)

Vrste pomoči so naslednje:

(a)

pomoč za raziskave in razvoj (R & R), določena v členu 6 Odločbe št. 3632/93/ESPJ;

| (b) | pomoč za zaščito okolja, določena v členu 7 Odločbe št. 3632/93/ESPJ; |
| --- | --- |

(b)

pomoč za zaščito okolja, določena v členu 7 Odločbe št. 3632/93/ESPJ;

| (c) | pomoč za usposabljanje rudarjev; |
| --- | --- |

(c)

pomoč za usposabljanje rudarjev;

| (d) | pomoč za varnost v rudnikih. |
| --- | --- |

(d)

pomoč za varnost v rudnikih.

2.2   Pravna podlaga

| (10) | Pravna osnova obravnavanih pomoči so: odloki Regionalnega sveta za industrijo, trgovino in turizem z dne 20. oktobra 2000 (pomoč za leto 2000), 19. decembra 2000 (pomoč za leto 2001) in 19. decembra 2001 (pomoč za leto 2002), ki urejajo dodelitev spodbud premogovništvu. |
| --- | --- |

(10)

Pravna osnova obravnavanih pomoči so: odloki Regionalnega sveta za industrijo, trgovino in turizem z dne 20. oktobra 2000 (pomoč za leto 2000), 19. decembra 2000 (pomoč za leto 2001) in 19. decembra 2001 (pomoč za leto 2002), ki urejajo dodelitev spodbud premogovništvu.

2.3   Upravičenci

| (11) | Do pomoči so upravičena vsa rudarska podjetja (velika podjetja ter majhna in srednje velika podjetja) in združenja premogovniških podjetij Skupnosti Kastilija-Leon, na katera se nanaša Odločba št. 3632/93/ESPJ, z namenom spodbujanja in razvoja uporabe premoga. Število podjetij ali entitet, upravičenih do teh pomoči, je ocenjeno na petdeset. |
| --- | --- |

(11)

Do pomoči so upravičena vsa rudarska podjetja (velika podjetja ter majhna in srednje velika podjetja) in združenja premogovniških podjetij Skupnosti Kastilija-Leon, na katera se nanaša Odločba št. 3632/93/ESPJ, z namenom spodbujanja in razvoja uporabe premoga. Število podjetij ali entitet, upravičenih do teh pomoči, je ocenjeno na petdeset.

| (12) | Avtonomna skupnost Kastilija-Leon je upravičena do pomoči, omenjenih v členu 87(3)(a), in je bila uvrščena med regije, ki so upravičene do zadevne pomoči v obdobju 2000–2006. |
| --- | --- |

(12)

Avtonomna skupnost Kastilija-Leon je upravičena do pomoči, omenjenih v členu 87(3)(a), in je bila uvrščena med regije, ki so upravičene do zadevne pomoči v obdobju 2000–2006.

2.4   Proračun

| (13) | Za financiranje priglašenih pomoči so bili določeni naslednji zneski:












  — | 2001: |
| --- | --- | --- |

(13)

Za financiranje priglašenih pomoči so bili določeni naslednji zneski:

—

2001:

9 015 181,56 EUR (1 500 000 000 ESP),

| — | 2002: |
| --- | --- |

—

2002:

9 015 181,56 EUR (1 500 000 000 ESP),

Skupaj:

18 030 363,12 EUR (3 000 000 000 ESP).

2.5   Trajanje sheme

| (14) | Shema se je iztekla 23. julija 2002. |
| --- | --- |

(14)

Shema se je iztekla 23. julija 2002.

2.6   Namen pomoči

| (15) | Namen pomoči je kritje ukrepov iz uvodnih izjav od (15) do (18) in predvsem pomoči za raziskave in razvoj (R & R), katerih cilj je:






  — | spodbuditi izvedbo projektov v zvezi s tehnološkimi raziskavami in razvojem v podjetjih, ki niso nikoli izvajala tovrstnih dejavnosti, in omogočiti razvoj takšnih projektov v podjetjih, ki jih redno izvajajo, |
| --- | --- | --- |

(15)

Namen pomoči je kritje ukrepov iz uvodnih izjav od (15) do (18) in predvsem pomoči za raziskave in razvoj (R & R), katerih cilj je:

—

spodbuditi izvedbo projektov v zvezi s tehnološkimi raziskavami in razvojem v podjetjih, ki niso nikoli izvajala tovrstnih dejavnosti, in omogočiti razvoj takšnih projektov v podjetjih, ki jih redno izvajajo,

| — | izboljšati varnostne in zdravstvene pogoje dela v rudnikih, |
| --- | --- |

—

izboljšati varnostne in zdravstvene pogoje dela v rudnikih,

| — | optimizirati izrabo premogovniških rezerv in virov ter s tem izboljšati metode pridobivanja in prednosti, ki iz tega izhajajo, |
| --- | --- |

—

optimizirati izrabo premogovniških rezerv in virov ter s tem izboljšati metode pridobivanja in prednosti, ki iz tega izhajajo,

| — | spodbujati tehnološke inovacije, namenjene izboljšanju vpliva, ki ga imajo rudniki na okolje, |
| --- | --- |

—

spodbujati tehnološke inovacije, namenjene izboljšanju vpliva, ki ga imajo rudniki na okolje,

| — | spodbujati uvajanje tehnološkega napredka za izboljšanje dodane vrednosti proizvoda, da bi s tem olajšali njegovo uvajanje na nove trge ali izboljšali produktivnost, |
| --- | --- |

—

spodbujati uvajanje tehnološkega napredka za izboljšanje dodane vrednosti proizvoda, da bi s tem olajšali njegovo uvajanje na nove trge ali izboljšali produktivnost,

| — | izboljšati tehnologijo, ki se uporablja pri opremi in projektih za izkoriščanje, predelavo in uporabo rudnin. |
| --- | --- |

—

izboljšati tehnologijo, ki se uporablja pri opremi in projektih za izkoriščanje, predelavo in uporabo rudnin.

Gre za prednostne projekte, ki so upravičeni do te sheme pomoči in spadajo v okvir nekaterih od naslednjih ciljev:

| — | zmanjšanje tveganja za nastanek nesreč, katastrof, eksplozij, požarov itd. ter odprava vzrokov hudih in pogostih nesreč, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje tveganja za nastanek nesreč, katastrof, eksplozij, požarov itd. ter odprava vzrokov hudih in pogostih nesreč,

| — | študije tehnične izvedljivosti, ki se izvedejo pred industrijskimi raziskovalnimi rudarskimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

—

študije tehnične izvedljivosti, ki se izvedejo pred industrijskimi raziskovalnimi rudarskimi dejavnostmi.

| (16) | Ukrepi za zaščito okolja so naslednji:






  — | zmanjšanje škode, ki se okolju povzroča z rudarskimi in metalurškimi dejavnostmi, |
| --- | --- | --- |

(16)

Ukrepi za zaščito okolja so naslednji:

—

zmanjšanje škode, ki se okolju povzroča z rudarskimi in metalurškimi dejavnostmi,

| — | obnovitev okolja na območjih, ki so zaznamovana s prejšnjimi rudarskimi dejavnostmi, |
| --- | --- |

—

obnovitev okolja na območjih, ki so zaznamovana s prejšnjimi rudarskimi dejavnostmi,

| — | pridobivanje rudnin ali kovin iz kupov odpadnega materiala. |
| --- | --- |

—

pridobivanje rudnin ali kovin iz kupov odpadnega materiala.

V tej shemi pomoči so prednostni projekti tisti, ki spadajo v okvir nekaterih od naslednjih ciljev:

| — | uskladitev vrednosti emisij in odpadkov, ki jih rudarska podjetja sproščajo v ozračje in vodne tokove, z obveznimi predpisi za zaščito okolja, kadar so omenjeni obrati delovali vsaj dve leti pred začetkom veljavnosti teh predpisov, |
| --- | --- |

—

uskladitev vrednosti emisij in odpadkov, ki jih rudarska podjetja sproščajo v ozračje in vodne tokove, z obveznimi predpisi za zaščito okolja, kadar so omenjeni obrati delovali vsaj dve leti pred začetkom veljavnosti teh predpisov,

| — | dvig zaščite okolja na znatno višjo raven od tiste, ki jo predvidevajo obvezni standardi za rudarska podjetja, |
| --- | --- |

—

dvig zaščite okolja na znatno višjo raven od tiste, ki jo predvidevajo obvezni standardi za rudarska podjetja,

| — | razvijanje popravnih ukrepov za že poškodovano okolje, |
| --- | --- |

—

razvijanje popravnih ukrepov za že poškodovano okolje,

| — | razvijanje tehnoloških študij in projektov za zmanjševanje škode, ki se z rudarskimi in metalurškimi dejavnosti povzroča okolju. |
| --- | --- |

—

razvijanje tehnoloških študij in projektov za zmanjševanje škode, ki se z rudarskimi in metalurškimi dejavnosti povzroča okolju.

| (17) | Pomoč za usposabljanje rudarjev sestavljajo projekti in dejavnosti za usposabljanje, katerih temeljni cilj je poskrbeti za dobro tehnično usposobljenost delavcev v sektorju, da bi se zmanjšala stopnja nesreč v rudnikih. |
| --- | --- |

(17)

Pomoč za usposabljanje rudarjev sestavljajo projekti in dejavnosti za usposabljanje, katerih temeljni cilj je poskrbeti za dobro tehnično usposobljenost delavcev v sektorju, da bi se zmanjšala stopnja nesreč v rudnikih.

| (18) | Pomoč za varnost v rudnikih so naložbeni projekti za dvig varnosti rudarskih obratov nad minimalno raven, ki jo zahtevajo veljavni predpisi. |
| --- | --- |

(18)

Pomoč za varnost v rudnikih so naložbeni projekti za dvig varnosti rudarskih obratov nad minimalno raven, ki jo zahtevajo veljavni predpisi.

2.7   Oblika pomoči:

| (19) | Pomoč je v obliki nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

(19)

Pomoč je v obliki nepovratnih sredstev.

2.8   Upravičeni stroški

| (20) | Za upravičene stroške se štejejo pomoči iz uvodnih izjav od (20) do (23) in zlasti naslednje pomoči za raziskave in razvoj (R & R):






  (a) | izdatki za osebje (raziskovalci, tehniki in drugo pomožno osebje, ki deluje izključno v raziskovalni dejavnosti). Ti stroški se subvencionirajo glede na čas, ki se dejansko porabi za subvencionirano dejavnost v zvezi z raziskavami in razvojem; |
| --- | --- | --- |

(20)

Za upravičene stroške se štejejo pomoči iz uvodnih izjav od (20) do (23) in zlasti naslednje pomoči za raziskave in razvoj (R & R):

(a)

izdatki za osebje (raziskovalci, tehniki in drugo pomožno osebje, ki deluje izključno v raziskovalni dejavnosti). Ti stroški se subvencionirajo glede na čas, ki se dejansko porabi za subvencionirano dejavnost v zvezi z raziskavami in razvojem;

| (b) | stroški opreme, materiala, zemljišča in prostorov, ki se izključno in stalno (razen v primeru odstopa na komercialni podlagi) uporabljajo za raziskovalne dejavnosti. Stroški pridobitve novega ali nerabljenega nepremičninskega materialnega imetja, ki se nahaja v regiji Kastilija-Leon, so upravičeni. To imetje in opremo kot tudi instalacije ter pomožno opremo, nujno za dobro delovanje, je potrebno izključno in stalno uporabljati (razen v primeru odstopa proti plačilu) za raziskovalno-razvojne dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

stroški opreme, materiala, zemljišča in prostorov, ki se izključno in stalno (razen v primeru odstopa na komercialni podlagi) uporabljajo za raziskovalne dejavnosti. Stroški pridobitve novega ali nerabljenega nepremičninskega materialnega imetja, ki se nahaja v regiji Kastilija-Leon, so upravičeni. To imetje in opremo kot tudi instalacije ter pomožno opremo, nujno za dobro delovanje, je potrebno izključno in stalno uporabljati (razen v primeru odstopa proti plačilu) za raziskovalno-razvojne dejavnosti;

| (c) | stroški zunanjih svetovalnih in podobnih storitev, uporabljenih izključno za raziskovalne dejavnosti (vključno z raziskavami, tehničnimi znanji, patenti itd.). Vsi ti stroški so upravičeni, kadar je mogoče dokazati njihovo neposredno in nujno zvezo z raziskovalno-razvojno dejavnostjo; |
| --- | --- |

(c)

stroški zunanjih svetovalnih in podobnih storitev, uporabljenih izključno za raziskovalne dejavnosti (vključno z raziskavami, tehničnimi znanji, patenti itd.). Vsi ti stroški so upravičeni, kadar je mogoče dokazati njihovo neposredno in nujno zvezo z raziskovalno-razvojno dejavnostjo;

| (d) | dodatni splošni stroški, ki so neposredno povezani z raziskovalno dejavnostjo. Vsi ti stroški so upravičeni, kadar je mogoče dokazati njihovo neposredno in nujno zvezo z raziskovalno-razvojno dejavnostjo; |
| --- | --- |

(d)

dodatni splošni stroški, ki so neposredno povezani z raziskovalno dejavnostjo. Vsi ti stroški so upravičeni, kadar je mogoče dokazati njihovo neposredno in nujno zvezo z raziskovalno-razvojno dejavnostjo;

| (e) | drugi stroški obratovanja (na primer stroški opreme, potrebščin in podobnih izdelkov), ki so neposredno povezani z raziskovalno dejavnostjo. Vsi ti stroški so upravičeni, kadar je mogoče dokazati njihovo neposredno in nujno zvezo z raziskovalno-razvojno dejavnostjo. |
| --- | --- |

(e)

drugi stroški obratovanja (na primer stroški opreme, potrebščin in podobnih izdelkov), ki so neposredno povezani z raziskovalno dejavnostjo. Vsi ti stroški so upravičeni, kadar je mogoče dokazati njihovo neposredno in nujno zvezo z raziskovalno-razvojno dejavnostjo.

| (21) | Upravičena pomoč za zaščito okolja zajema dodatne stroške naložb v zemljišče, zgradbe, instalacije in sredstva za opremo, potrebne za izvedbo okoljskih ciljev. |
| --- | --- |

(21)

Upravičena pomoč za zaščito okolja zajema dodatne stroške naložb v zemljišče, zgradbe, instalacije in sredstva za opremo, potrebne za izvedbo okoljskih ciljev.

| (22) | Upravičena pomoč za usposabljanje rudarjev zajema stroške izobraževalnega osebja, potne stroške prejemnikov usposabljanja, stroške uporabe ter amortizacije instrumentov in opreme – sorazmerno z njihovo izključno rabo v zadevnem projektu usposabljanja, ter druge stroške osebja do meje skupnega zneska že omenjenih upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(22)

Upravičena pomoč za usposabljanje rudarjev zajema stroške izobraževalnega osebja, potne stroške prejemnikov usposabljanja, stroške uporabe ter amortizacije instrumentov in opreme – sorazmerno z njihovo izključno rabo v zadevnem projektu usposabljanja, ter druge stroške osebja do meje skupnega zneska že omenjenih upravičenih stroškov.

| (23) | Pomoč za varnost v rudnikih zajema:






  (a) | nakup opreme za izboljšanje varnosti rudarskih obratov; |
| --- | --- | --- |

(23)

Pomoč za varnost v rudnikih zajema:

(a)

nakup opreme za izboljšanje varnosti rudarskih obratov;

| (b) | stroške v zvezi z izboljšanjem varnosti obratov in delavcev, ki v njih delajo; |
| --- | --- |

(b)

stroške v zvezi z izboljšanjem varnosti obratov in delavcev, ki v njih delajo;

| (c) | študije v zvezi z izboljšanjem varnosti rudarskih obratov. |
| --- | --- |

(c)

študije v zvezi z izboljšanjem varnosti rudarskih obratov.

2.9   Intenzivnost pomoči

| (24) | Intenzivnost pomoči, zlasti pomoči za raziskave in razvoj (R & R), se obravnava v uvodnih izjavah od (24) do (27). Intenzivnost je označena z naslednjim bruto zneskom, ki ustreza pomoči za raziskave in razvoj:






  — | za industrijske raziskave, do 60 % naložb in upravičenih stroškov. Če je vlagatelj majhno ali srednje veliko podjetje, lahko znesek pomoči doseže 70 % upravičenih stroškov projekta, |
| --- | --- | --- |

(24)

Intenzivnost pomoči, zlasti pomoči za raziskave in razvoj (R & R), se obravnava v uvodnih izjavah od (24) do (27). Intenzivnost je označena z naslednjim bruto zneskom, ki ustreza pomoči za raziskave in razvoj:

—

za industrijske raziskave, do 60 % naložb in upravičenih stroškov. Če je vlagatelj majhno ali srednje veliko podjetje, lahko znesek pomoči doseže 70 % upravičenih stroškov projekta,

| — | za študije tehnične izvedljivosti, ki se izvajajo pred industrijskimi raziskovalnimi rudarskimi dejavnostmi, znaša dovoljena meja 75 % upravičenih stroškov projekta. |
| --- | --- |

—

za študije tehnične izvedljivosti, ki se izvajajo pred industrijskimi raziskovalnimi rudarskimi dejavnostmi, znaša dovoljena meja 75 % upravičenih stroškov projekta.

| (25) | Za projekte v zvezi z zaščito okolja lahko največja intenzivnost pomoči v smislu enakovredne neto subvencije doseže največje dovoljene deleže za izvedeno naložbo, kot so navedeni na zemljevidu regionalnih pomoči, ki ga je za obdobje 2000–2006 odobrila Evropska komisija v skladu z določbami iz Priloge II k Odloku. V primeru majhnih in srednje velikih podjetij se lahko subvencije dvignejo za spodaj navedene odstotke:






  — | 15 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki prispevajo k prilagajanju podjetij novim obveznim standardom na področju zaščite okolja, |
| --- | --- | --- |

(25)

Za projekte v zvezi z zaščito okolja lahko največja intenzivnost pomoči v smislu enakovredne neto subvencije doseže največje dovoljene deleže za izvedeno naložbo, kot so navedeni na zemljevidu regionalnih pomoči, ki ga je za obdobje 2000–2006 odobrila Evropska komisija v skladu z določbami iz Priloge II k Odloku. V primeru majhnih in srednje velikih podjetij se lahko subvencije dvignejo za spodaj navedene odstotke:

—

15 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki prispevajo k prilagajanju podjetij novim obveznim standardom na področju zaščite okolja,

| — | 20 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki omogočajo višjo raven zaščite okolja od zahtev obveznih standardov, |
| --- | --- |

—

20 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki omogočajo višjo raven zaščite okolja od zahtev obveznih standardov,

| — | 20 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki izboljšujejo raven zaščite okolja v podjetjih iz sektorjev, kjer ne obstajajo obvezni standardi. |
| --- | --- |

—

20 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki izboljšujejo raven zaščite okolja v podjetjih iz sektorjev, kjer ne obstajajo obvezni standardi.

| (26) | Največji dovoljeni bruto znesek pomoči za usposabljanje rudarjev je 80 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(26)

Največji dovoljeni bruto znesek pomoči za usposabljanje rudarjev je 80 % upravičenih stroškov.

| (27) | Največji dovoljeni bruto znesek pomoči za projekte, namenjene izboljšanju varnosti v rudnikih, lahko doseže 100 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(27)

Največji dovoljeni bruto znesek pomoči za projekte, namenjene izboljšanju varnosti v rudnikih, lahko doseže 100 % upravičenih stroškov.

2.10   Kumulacija pomoči

| (28) | Vse vrste pomoči, ki jih določa ta shema, bo mogoče združiti z vsako drugo državno pomočjo, dodeljeno za drugačne namene, če bodo upoštevane zgornje meje, določene v predlagani shemi pomoči. Znesek pomoči, odobrene v okviru sheme, ki se prejme ločeno ali skupaj z drugimi spodbudami, subvencijami ali pomočjo drugih uprav ali drugih javnih ali zasebnih, državnih ali mednarodnih subjektov, ne more v nobenem primeru presegati stroškov naložbe, izdatkov ali dejavnosti, ki jo razvija prejemnik. |
| --- | --- |

(28)

Vse vrste pomoči, ki jih določa ta shema, bo mogoče združiti z vsako drugo državno pomočjo, dodeljeno za drugačne namene, če bodo upoštevane zgornje meje, določene v predlagani shemi pomoči. Znesek pomoči, odobrene v okviru sheme, ki se prejme ločeno ali skupaj z drugimi spodbudami, subvencijami ali pomočjo drugih uprav ali drugih javnih ali zasebnih, državnih ali mednarodnih subjektov, ne more v nobenem primeru presegati stroškov naložbe, izdatkov ali dejavnosti, ki jo razvija prejemnik.

| (29) | Kumulacija pomoči se obravnava v uvodnih izjavah od (29) do (32), pomoči za projekte raziskav in razvoja (R & R) pa bo mogoče združevati z vsako drugo državno pomočjo, ki ima enak cilj in namen. V primeru kumulacije pomoči skupno javno financiranje ne sme preseči meje 75 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(29)

Kumulacija pomoči se obravnava v uvodnih izjavah od (29) do (32), pomoči za projekte raziskav in razvoja (R & R) pa bo mogoče združevati z vsako drugo državno pomočjo, ki ima enak cilj in namen. V primeru kumulacije pomoči skupno javno financiranje ne sme preseči meje 75 % upravičenih stroškov.

| (30) | Pomoč projektom za zaščito okolja je združljiva z vsako drugo državno pomočjo, ki ima enak cilj in namen, če skupni kumulirani znesek ne presega mej, omenjenih v odstavku 6.1(b) Osnov za izračun odloka.
  V smislu enakovredne neto subvencije lahko pomoč doseže največje dovoljene neto deleže za izvedeno naložbo, kot so navedeni v zemljevidu regionalnih pomoči, ki ga je Evropska komisija odobrila za obdobje 2000–2006, in sicer:






  — | 35 % za Burgos in Valladolid, |
| --- | --- | --- |

(30)

Pomoč projektom za zaščito okolja je združljiva z vsako drugo državno pomočjo, ki ima enak cilj in namen, če skupni kumulirani znesek ne presega mej, omenjenih v odstavku 6.1(b) Osnov za izračun odloka.

V smislu enakovredne neto subvencije lahko pomoč doseže največje dovoljene neto deleže za izvedeno naložbo, kot so navedeni v zemljevidu regionalnih pomoči, ki ga je Evropska komisija odobrila za obdobje 2000–2006, in sicer:

—

35 % za Burgos in Valladolid,

| — | 37 % za Palencio in Segovio, |
| --- | --- |

—

37 % za Palencio in Segovio,

| — | 40 % za druge pokrajine, |
| --- | --- |

—

40 % za druge pokrajine,

| — | ti deleži se lahko dvignejo za največ 15 % bruto, če je zadevno podjetje majhno ali srednje veliko. |
| --- | --- |

—

ti deleži se lahko dvignejo za največ 15 % bruto, če je zadevno podjetje majhno ali srednje veliko.

V primeru majhnih in srednje velikih podjetij se lahko zgoraj navedene subvencije dvignejo za spodnje deleže:

| — | 15 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki prispevajo k prilagajanju podjetij novim obveznim standardom na področju okolja, |
| --- | --- |

—

15 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki prispevajo k prilagajanju podjetij novim obveznim standardom na področju okolja,

| — | 20 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki omogočajo višjo raven zaščite okolja od zahtev obveznih standardov, |
| --- | --- |

—

20 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki omogočajo višjo raven zaščite okolja od zahtev obveznih standardov,

| — | 20 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki izboljšujejo raven zaščite okolja v podjetjih iz sektorjev, kjer ne obstajajo obvezni standardi. |
| --- | --- |

—

20 % bruto upravičenih stroškov za pomoč naložbam, ki izboljšujejo raven zaščite okolja v podjetjih iz sektorjev, kjer ne obstajajo obvezni standardi.

| (31) | Pomoč projektom za usposabljanje rudarjev je združljiva z vsako drugo državno pomočjo, ki ima enak cilj in namen, če kumulacija ne presega mej, omenjenih v odstavku 6.1(c) Osnov za izračun španskega ministrskega odloka, in sicer 100 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- |

(31)

Pomoč projektom za usposabljanje rudarjev je združljiva z vsako drugo državno pomočjo, ki ima enak cilj in namen, če kumulacija ne presega mej, omenjenih v odstavku 6.1(c) Osnov za izračun španskega ministrskega odloka, in sicer 100 % upravičenih stroškov.

| (32) | O pomoči za varnost v rudnikih: | Pomoč projektom za varnost v rudnikih je združljiva z vsako drugo državno pomočjo, ki ima enak cilj in namen, če kumulacija ne presega mej, omenjenih v odstavku 6.1(b) Osnov za izračun odloka, in sicer 100 % upravičenih stroškov. |
| --- | --- | --- |

(32)

O pomoči za varnost v rudnikih:

Pomoč projektom za varnost v rudnikih je združljiva z vsako drugo državno pomočjo, ki ima enak cilj in namen, če kumulacija ne presega mej, omenjenih v odstavku 6.1(b) Osnov za izračun odloka, in sicer 100 % upravičenih stroškov.

3.   Pripombe Španije

| (33) | Španija je Komisiji posredovala dodatne informacije in argumente v zvezi s shemo pomoči, ki je predvsem sestavljena iz naslednjih elementov. |
| --- | --- |

(33)

Španija je Komisiji posredovala dodatne informacije in argumente v zvezi s shemo pomoči, ki je predvsem sestavljena iz naslednjih elementov.

| (34) | Priglasitev sheme pomoči za leti 2001 in 2002 je bila pravilna in popolna. Španija je Komisiji posredovala vse potrebne informacije. Zato Španija meni, da ni bilo potrebe po začetku postopka. Podeljeno pomoč bi bilo potrebno upoštevati kot obstoječo pomoč. Španija torej zahteva zaključitev postopka in ugodno rešitev. Španija meni, da je dejstvo, da je Komisija svoje pripombe v zvezi s priglasitvijo pomoči oblikovala šele 17. julija 2002, v nasprotju z načeli dobrega upravljanja in pravne varnosti. |
| --- | --- |

(34)

Priglasitev sheme pomoči za leti 2001 in 2002 je bila pravilna in popolna. Španija je Komisiji posredovala vse potrebne informacije. Zato Španija meni, da ni bilo potrebe po začetku postopka. Podeljeno pomoč bi bilo potrebno upoštevati kot obstoječo pomoč. Španija torej zahteva zaključitev postopka in ugodno rešitev. Španija meni, da je dejstvo, da je Komisija svoje pripombe v zvezi s priglasitvijo pomoči oblikovala šele 17. julija 2002, v nasprotju z načeli dobrega upravljanja in pravne varnosti.

| (35) | Avtonomna skupnost Kastilija-Leon ni nikoli nameravala uporabiti sheme, ki ne bi bila skladna s skupnim trgom. Avtonomna skupnost je delovala v dobri veri in popolnoma pregledno. Glede na odsotnost odziva Komisije v zvezi s priglasitvijo pomoči je Avtonomna skupnost Kastilija-Leon lahko logično sklepala, da je shema skladna s skupnim trgom in jo je mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(35)

Avtonomna skupnost Kastilija-Leon ni nikoli nameravala uporabiti sheme, ki ne bi bila skladna s skupnim trgom. Avtonomna skupnost je delovala v dobri veri in popolnoma pregledno. Glede na odsotnost odziva Komisije v zvezi s priglasitvijo pomoči je Avtonomna skupnost Kastilija-Leon lahko logično sklepala, da je shema skladna s skupnim trgom in jo je mogoče uporabiti.

| (36) | Španija meni, da ukrepi rudarskim podjetjem ne omogočajo nikakršne prednosti, saj so namenjeni kritju izrednih stroškov, povezanih s procesom prestrukturiranja. Pomoč za raziskave in razvoj, zaščito okolja, usposabljanje rudarjev in varnost v rudnikih je skladna s shemami državnih pomoči, ki zadevajo ta vprašanja. Španija je v zvezi s pomočjo za raziskave in razvoj potrdila, da je opredelitev industrijskih raziskav skladna z opredelitvijo v Prilogi I k Smernicam Skupnosti o državni pomoči za raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

(36)

Španija meni, da ukrepi rudarskim podjetjem ne omogočajo nikakršne prednosti, saj so namenjeni kritju izrednih stroškov, povezanih s procesom prestrukturiranja. Pomoč za raziskave in razvoj, zaščito okolja, usposabljanje rudarjev in varnost v rudnikih je skladna s shemami državnih pomoči, ki zadevajo ta vprašanja. Španija je v zvezi s pomočjo za raziskave in razvoj potrdila, da je opredelitev industrijskih raziskav skladna z opredelitvijo v Prilogi I k Smernicam Skupnosti o državni pomoči za raziskave in razvoj.

| (37) | Španija je v zvezi s pomočjo za zaščito okolja Komisiji posredovala dodatne informacije o raznih kategorijah pomoči, državnih standardih in standardih Skupnosti, ki jih je potrebno upoštevati, rudnikih premoga, ki so prejeli pomoč, in podrobni opredelitvi stroškov v zvezi s saniranjem onesnaženih industrijskih obratov. Španija je podrobno opisala ukrepe, ki so predmet pomoči. Španija je potrdila dejstvo, da je bila pomoč, ki predstavlja 15 % upravičenih stroškov za izpolnjevanje novih standardov, strogo omejena na okoljske cilje. V neto izračunu pomoči so upoštevane koristi, pridobljene kot rezultat naložbe. V izračunu upravičenih stroškov je upoštevana višja potencialna vrednost saniranih območij. |
| --- | --- |

(37)

Španija je v zvezi s pomočjo za zaščito okolja Komisiji posredovala dodatne informacije o raznih kategorijah pomoči, državnih standardih in standardih Skupnosti, ki jih je potrebno upoštevati, rudnikih premoga, ki so prejeli pomoč, in podrobni opredelitvi stroškov v zvezi s saniranjem onesnaženih industrijskih obratov. Španija je podrobno opisala ukrepe, ki so predmet pomoči. Španija je potrdila dejstvo, da je bila pomoč, ki predstavlja 15 % upravičenih stroškov za izpolnjevanje novih standardov, strogo omejena na okoljske cilje. V neto izračunu pomoči so upoštevane koristi, pridobljene kot rezultat naložbe. V izračunu upravičenih stroškov je upoštevana višja potencialna vrednost saniranih območij.

| (38) | Španija v zvezi s pomočjo za usposabljanje meni, da so bili zneski subvencij zelo nizki in zato niso mogli izkrivljati konkurence. V zvezi s pomočjo za varnost v rudnikih Španija poudarja dejstvo, da varnost v rudnikih ni vedno zadostna in je temu področju zato potrebno nameniti pomoč. Temu namenjeni relativni stroški so izjemni in jih je potrebno pokriti. |
| --- | --- |

(38)

Španija v zvezi s pomočjo za usposabljanje meni, da so bili zneski subvencij zelo nizki in zato niso mogli izkrivljati konkurence. V zvezi s pomočjo za varnost v rudnikih Španija poudarja dejstvo, da varnost v rudnikih ni vedno zadostna in je temu področju zato potrebno nameniti pomoč. Temu namenjeni relativni stroški so izjemni in jih je potrebno pokriti.

| (39) | Španija je popravila nekaj zneskov, ki so bili dodeljeni raznim premogovniškim podjetjem. V predhodno predstavljenih številkah je bilo nekaj napak. |
| --- | --- |

(39)

Španija je popravila nekaj zneskov, ki so bili dodeljeni raznim premogovniškim podjetjem. V predhodno predstavljenih številkah je bilo nekaj napak.

4.   Ocena sheme pomoči

| (40) | Komisija je svojo oceno omejila na ukrepe pomoči, povezane z raziskavami in razvojem, zaščito okolja, usposabljanjem ter varnostjo. Ukrepi pomoči, namenjeni kritju izrednih stroškov, ki so prav tako predmet odločitve z dne 19. februarja 2003 za začetek tega preiskovalnega postopka, bodo predmet druge odločitve. Čeprav se v tej odločbi ocenjuje shema pomoči, bo Komisija glede na to, da je Španija pomoč že izplačala, prav tako omenila posamezne primere. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je svojo oceno omejila na ukrepe pomoči, povezane z raziskavami in razvojem, zaščito okolja, usposabljanjem ter varnostjo. Ukrepi pomoči, namenjeni kritju izrednih stroškov, ki so prav tako predmet odločitve z dne 19. februarja 2003 za začetek tega preiskovalnega postopka, bodo predmet druge odločitve. Čeprav se v tej odločbi ocenjuje shema pomoči, bo Komisija glede na to, da je Španija pomoč že izplačala, prav tako omenila posamezne primere.

4.1   Uporaba Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002

| (41) | Čeprav je Pogodbi ESPJ in tudi Odločbi št. 3632/93/ESPJ veljavnost potekla že 23. julija 2003, je skladnost priglašenih ukrepov potrebno ocenjevati na osnovi Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo (5). Člen 14(2) navedene uredbe se ne uporablja. |
| --- | --- |

(41)

Čeprav je Pogodbi ESPJ in tudi Odločbi št. 3632/93/ESPJ veljavnost potekla že 23. julija 2003, je skladnost priglašenih ukrepov potrebno ocenjevati na osnovi Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002 z dne 23. julija 2002 o državni pomoči za premogovništvo (5). Člen 14(2) navedene uredbe se ne uporablja.

| (42) | Prenos zakonodajnega okvira Pogodbe ESPJ na Pogodbo ES vsekakor ne predstavlja navzkrižja pri preiskovanju pomoči, ki jo je podelila Avtonomna skupnost Kastilija-Leon. Ustrezne določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002 in Odločbe št. 3632/93/ESPJ so domala popolnoma enake, zato preiskava na podlagi zakonodajnega okvira Pogodbe ESPJ ne bi privedla do različnih izsledkov. |
| --- | --- |

(42)

Prenos zakonodajnega okvira Pogodbe ESPJ na Pogodbo ES vsekakor ne predstavlja navzkrižja pri preiskovanju pomoči, ki jo je podelila Avtonomna skupnost Kastilija-Leon. Ustrezne določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1407/2002 in Odločbe št. 3632/93/ESPJ so domala popolnoma enake, zato preiskava na podlagi zakonodajnega okvira Pogodbe ESPJ ne bi privedla do različnih izsledkov.

4.2   Uporaba člena 87(1)

| (43) | Za ugotavljanje, ali ukrepi sheme predstavljajo pomoč iz člena 87(1) Pogodbe, je potrebno dognati, ali ukrepi nekaterim podjetjem omogočajo prednost, ali države članice pomoč dodeljujejo iz javnih sredstev, ali zadevni ukrepi izkrivljajo ali predstavljajo nevarnost izkrivljanja konkurence in ali lahko vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(43)

Za ugotavljanje, ali ukrepi sheme predstavljajo pomoč iz člena 87(1) Pogodbe, je potrebno dognati, ali ukrepi nekaterim podjetjem omogočajo prednost, ali države članice pomoč dodeljujejo iz javnih sredstev, ali zadevni ukrepi izkrivljajo ali predstavljajo nevarnost izkrivljanja konkurence in ali lahko vplivajo na trgovino med državami članicami.

| (44) | Prvi pogoj člena 87(1) zadeva možnost, da ukrepi nekaterim prejemnikom omogočajo prednost. Zato je na prvem mestu potrebno ugotoviti, ali podjetja, ki prejmejo pomoč, s tem pridobijo ekonomsko prednost, in drugič, ali je ta prednost odobrena za določeno vrsto podjetja. Prejemnikom pomoč omogoča očitne ekonomske prednosti, saj predstavlja neposredno subvencijo za kritje tekočih stroškov, ki bi jih morala kriti sama podjetja. Poleg tega so zadevni ukrepi namenjeni le premogovniškim podjetjem Avtonomne skupnosti Kastilija-Leon. Zato nekaterim podjetjem dajejo prednost pred njihovimi tekmeci. Z drugimi besedami: ukrepi so selektivni. |
| --- | --- |

(44)

Prvi pogoj člena 87(1) zadeva možnost, da ukrepi nekaterim prejemnikom omogočajo prednost. Zato je na prvem mestu potrebno ugotoviti, ali podjetja, ki prejmejo pomoč, s tem pridobijo ekonomsko prednost, in drugič, ali je ta prednost odobrena za določeno vrsto podjetja. Prejemnikom pomoč omogoča očitne ekonomske prednosti, saj predstavlja neposredno subvencijo za kritje tekočih stroškov, ki bi jih morala kriti sama podjetja. Poleg tega so zadevni ukrepi namenjeni le premogovniškim podjetjem Avtonomne skupnosti Kastilija-Leon. Zato nekaterim podjetjem dajejo prednost pred njihovimi tekmeci. Z drugimi besedami: ukrepi so selektivni.

| (45) | Drugi pogoj člena 87 zadeva pomoči, ki jih zagotovijo države ali so zagotovljene z državnimi viri. V tem primeru je dokazan obstoj javnih sredstev, saj je bil ukrep dejansko financiran iz proračuna regionalnih oblasti. |
| --- | --- |

(45)

Drugi pogoj člena 87 zadeva pomoči, ki jih zagotovijo države ali so zagotovljene z državnimi viri. V tem primeru je dokazan obstoj javnih sredstev, saj je bil ukrep dejansko financiran iz proračuna regionalnih oblasti.

| (46) | V skladu s tretjim in četrtim pogojem člena 87(1) Pogodbe pomoč ne sme niti izkrivljati ali predstavljati nevarnosti izkrivljanja konkurence niti vplivati na trgovino med državami članicami. Ukrepi v tem primeru vendarle predstavljajo nevarnost izkrivljanja konkurence, saj krepijo finančni položaj in področje delovanja podjetij prejemnikov pomoči v primerjavi z njihovimi tekmeci, ki niso bili deležni teh ugodnosti. Čeprav je trg premoga v Skupnosti zelo omejen in zadevna podjetja ne izvažajo, nacionalni proizvodnji koristi dejstvo, da imajo podjetja, ustanovljena v drugih državah članicah, manj možnosti za izvoz svojih proizvodov na španski trg. Poleg tega ti ukrepi tudi izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami, kadar se uporabljajo skupaj z drugimi ukrepi španske vlade. |
| --- | --- |

(46)

V skladu s tretjim in četrtim pogojem člena 87(1) Pogodbe pomoč ne sme niti izkrivljati ali predstavljati nevarnosti izkrivljanja konkurence niti vplivati na trgovino med državami članicami. Ukrepi v tem primeru vendarle predstavljajo nevarnost izkrivljanja konkurence, saj krepijo finančni položaj in področje delovanja podjetij prejemnikov pomoči v primerjavi z njihovimi tekmeci, ki niso bili deležni teh ugodnosti. Čeprav je trg premoga v Skupnosti zelo omejen in zadevna podjetja ne izvažajo, nacionalni proizvodnji koristi dejstvo, da imajo podjetja, ustanovljena v drugih državah članicah, manj možnosti za izvoz svojih proizvodov na španski trg. Poleg tega ti ukrepi tudi izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami, kadar se uporabljajo skupaj z drugimi ukrepi španske vlade.

| (47) | Zaradi navedenih razlogov se pogoji iz člena 87(1) Pogodbe uporabljajo za zadevne ukrepe, ki jih ni mogoče obravnavati kot skladne s skupnim trgom, razen če izpolnjujejo pogoje za eno od izjem, ki jih določa Pogodba. |
| --- | --- |

(47)

Zaradi navedenih razlogov se pogoji iz člena 87(1) Pogodbe uporabljajo za zadevne ukrepe, ki jih ni mogoče obravnavati kot skladne s skupnim trgom, razen če izpolnjujejo pogoje za eno od izjem, ki jih določa Pogodba.

| (48) | Izjeme, ki jih Pogodba določa za te tri kategorije pomoči, so zbrane v okvirih, naštetih v členu 3 Uredbe (ES) št. 1407/2002:






  — | Smernice Skupnosti o državni pomoči za raziskave in razvoj (Sporočilo 96/C 45/06 z dne 17. februarja 1996 (6), spremenjeno s Sporočilom 98/C 48/02 z dne 15. februarja 1998 (7) in Sporočilom 2002/C 111/03 z dne 8. maja 2002 (8)), |
| --- | --- | --- |

(48)

Izjeme, ki jih Pogodba določa za te tri kategorije pomoči, so zbrane v okvirih, naštetih v členu 3 Uredbe (ES) št. 1407/2002:

—

Smernice Skupnosti o državni pomoči za raziskave in razvoj (Sporočilo 96/C 45/06 z dne 17. februarja 1996 (6), spremenjeno s Sporočilom 98/C 48/02 z dne 15. februarja 1998 (7) in Sporočilom 2002/C 111/03 z dne 8. maja 2002 (8)),

| — | Smernice Skupnosti o državni pomoči za zaščito okolja (Sporočilo 2001/C 37/03 z dne 3. februarja 2001 (9)), |
| --- | --- |

—

Smernice Skupnosti o državni pomoči za zaščito okolja (Sporočilo 2001/C 37/03 z dne 3. februarja 2001 (9)),

| — | Uredba Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (10). |
| --- | --- |

—

Uredba Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (10).

4.3   Priglasitev pomoči

| (49) | V zvezi s priglasitvijo pomoči, ki jih države članice nameravajo dodeliti premogovniški industriji, in v skladu s členom 8 Odločbe št. 3632/93/ESPJ je Španija 31. marca 1998 Komisijo obvestila o svojem načrtu za posodobitev, racionalizacijo, prestrukturiranje in zmanjšanje dejavnosti v letih 1998–2002, ki izhaja iz načrta 1998–2005 za premogovniško industrijo in alternativni razvoj rudarskih regij. Komisija je z Odločbo 98/637/ESPJ z dne 3. junija 1998 (11) ta načrt odobrila. Španska vlada je v tem načrtu določila različne finančne intervencije za kritje predvidenih pomoči iz členov 3, 4 in 5 Odločbe št. 3632/93/ESPJ v okviru zadevnih načrtov. |
| --- | --- |

(49)

V zvezi s priglasitvijo pomoči, ki jih države članice nameravajo dodeliti premogovniški industriji, in v skladu s členom 8 Odločbe št. 3632/93/ESPJ je Španija 31. marca 1998 Komisijo obvestila o svojem načrtu za posodobitev, racionalizacijo, prestrukturiranje in zmanjšanje dejavnosti v letih 1998–2002, ki izhaja iz načrta 1998–2005 za premogovniško industrijo in alternativni razvoj rudarskih regij. Komisija je z Odločbo 98/637/ESPJ z dne 3. junija 1998 (11) ta načrt odobrila. Španska vlada je v tem načrtu določila različne finančne intervencije za kritje predvidenih pomoči iz členov 3, 4 in 5 Odločbe št. 3632/93/ESPJ v okviru zadevnih načrtov.

| (50) | V skladu s členom 9(10) Uredbe (ES) št. 1407/2002, ki sovpada s členom 9(1) Odločbe št. 3632/93/ESPJ, države članice priglasijo vse finančne pomoči, ki jih nameravajo v naslednjem letu dodeliti premogovniški industriji. Španija je s pismom z dne 19. junija 2000 Komisijo obvestila o ukrepih pomoči. Komisija v roku, predvidenem v členu 9(4) Odločbe št. 3632/93/ESPJ, ni podala pripomb na to obvestilo. Zato se pomoč za leto 2000 obravnava kot dovoljena. Takšni so bili med drugim tudi sklepi odločitve z dne 19. februarja 2003, s katero je Komisija začela formalni postopek preiskave. Vendar Španija, tako kot to določajo tudi sklepi odločitve z dne 19. februarja 2003, ni upoštevala svojih obveznosti v zvezi s predhodno priglasitvijo za leti 2001 in 2002. Zato je pomoč, ki jo je regija Kastilija-Leon odobrila za leti 2001 in 2002 in ki je navedena na španski priglasitvi z dne 5. septembra 2002, potrebno obravnavati kot nepriglašeno pomoč. |
| --- | --- |

(50)

V skladu s členom 9(10) Uredbe (ES) št. 1407/2002, ki sovpada s členom 9(1) Odločbe št. 3632/93/ESPJ, države članice priglasijo vse finančne pomoči, ki jih nameravajo v naslednjem letu dodeliti premogovniški industriji. Španija je s pismom z dne 19. junija 2000 Komisijo obvestila o ukrepih pomoči. Komisija v roku, predvidenem v členu 9(4) Odločbe št. 3632/93/ESPJ, ni podala pripomb na to obvestilo. Zato se pomoč za leto 2000 obravnava kot dovoljena. Takšni so bili med drugim tudi sklepi odločitve z dne 19. februarja 2003, s katero je Komisija začela formalni postopek preiskave. Vendar Španija, tako kot to določajo tudi sklepi odločitve z dne 19. februarja 2003, ni upoštevala svojih obveznosti v zvezi s predhodno priglasitvijo za leti 2001 in 2002. Zato je pomoč, ki jo je regija Kastilija-Leon odobrila za leti 2001 in 2002 in ki je navedena na španski priglasitvi z dne 5. septembra 2002, potrebno obravnavati kot nepriglašeno pomoč.

4.4   Ocena pomoči za raziskave in razvoj (R & R)

| (51) | Komisija je te ukrepe pomoči pregledala ob upoštevanju Smernic Skupnosti o državni pomoči za raziskave in razvoj. V obdobju, na katerega se pomoč nanaša, so bile te smernice vključene v naslednjih sporočilih Komisije: 96/C 45/06 z dne 17. februarja 1996, 98/C 48/02 z dne 13. februarja 1998 in 2002/C 111/03 z dne 8. maja 2002. |
| --- | --- |

(51)

Komisija je te ukrepe pomoči pregledala ob upoštevanju Smernic Skupnosti o državni pomoči za raziskave in razvoj. V obdobju, na katerega se pomoč nanaša, so bile te smernice vključene v naslednjih sporočilih Komisije: 96/C 45/06 z dne 17. februarja 1996, 98/C 48/02 z dne 13. februarja 1998 in 2002/C 111/03 z dne 8. maja 2002.

| (52) | Gre za naslednje pomoči:








  (v EUR) |
| --- | --- |
| Projekt | Leto | Podjetje | Pomoč |
| 186/01 | 2001 | Carbones de Arlanza SA | 14 514,44 |
| 136/02 | 2002 | Alto Bierzo SA | 133 829,29 |

(52)

Gre za naslednje pomoči:

(v EUR)

Projekt

Leto

Podjetje

Pomoč

186/01

2001

Carbones de Arlanza SA

14 514,44

136/02

2002

Alto Bierzo SA

133 829,29

Pomoč za R & R, ki jo je odobril Svet Kastilije in Leóna, je bila predmet odprtega postopka za dodelitev naročila, njen cilj pa je spodbujanje razvoja dejavnosti premogovniške industrije v najboljših varnostnih pogojih. Vendar pomoč ne sme spreminjati trgovinskih pogojev ali biti v nasprotju s skupnim interesom.

| (53) | Namen financiranih projektov je pridobitev novega uporabnega znanja za razvoj novih postopkov izkoriščanja in znatno izboljšanje obstoječih postopkov. Ti projekti so bili izbrani zaradi njihovega potenciala za izboljšanje tehničnega ali znanstvenega razumevanja ter organizacije postopka izkoriščanja ali katere koli druge zadevne tehnologije. Cilj projektov je prav tako prilagoditev postopka ali tehnologije ter izboljšanje učinkovitosti. Ukrep ni bil namenjen subvencioniranju praktičnih poskusov. Ti projekti bodo imeli ključno vlogo pri iskanju novih rešitev. Namen španskih pristojnih organov je bil izvajanje ali pospeševanje teh sprememb, ki predstavljajo pomemben prispevek k ciljem vlade (torej razpolaganje z bolj učinkovito in konkurenčno rudarsko industrijo) in jih brez finančne pomoči vlade ne bi bilo mogoče doseči ali izvršiti v velikem obsegu. Ob upoštevanju teh razlogov Komisija meni, da zadevne dejavnosti ustrezajo opredelitvi industrijskih raziskav iz Priloge I k Smernicam Skupnosti o državni pomoči za raziskave in razvoj. Končni izsledki teh raziskovalnih dejavnosti se bodo uporabili za razvoj projektov v zvezi z novimi ali spremenjenimi postopki izkoriščanja. |
| --- | --- |

(53)

Namen financiranih projektov je pridobitev novega uporabnega znanja za razvoj novih postopkov izkoriščanja in znatno izboljšanje obstoječih postopkov. Ti projekti so bili izbrani zaradi njihovega potenciala za izboljšanje tehničnega ali znanstvenega razumevanja ter organizacije postopka izkoriščanja ali katere koli druge zadevne tehnologije. Cilj projektov je prav tako prilagoditev postopka ali tehnologije ter izboljšanje učinkovitosti. Ukrep ni bil namenjen subvencioniranju praktičnih poskusov. Ti projekti bodo imeli ključno vlogo pri iskanju novih rešitev. Namen španskih pristojnih organov je bil izvajanje ali pospeševanje teh sprememb, ki predstavljajo pomemben prispevek k ciljem vlade (torej razpolaganje z bolj učinkovito in konkurenčno rudarsko industrijo) in jih brez finančne pomoči vlade ne bi bilo mogoče doseči ali izvršiti v velikem obsegu. Ob upoštevanju teh razlogov Komisija meni, da zadevne dejavnosti ustrezajo opredelitvi industrijskih raziskav iz Priloge I k Smernicam Skupnosti o državni pomoči za raziskave in razvoj. Končni izsledki teh raziskovalnih dejavnosti se bodo uporabili za razvoj projektov v zvezi z novimi ali spremenjenimi postopki izkoriščanja.

| (54) | Upravičeni stroški so skladni s stroški, opredeljenimi v Prilogi II k Smernicam. Intenzivnost pomoči je nizka in je bila v obeh navedenih primerih dodeljena majhnim in srednje velikim podjetjem. Ta intenzivnost ne presega mej, določenih v odstavku 5 Smernic. V skladu z odstavkom 6 Smernic mora pomoč rudarska podjetja spodbujati k izvajanju dodatnih dejavnosti na področju R & R ter k temu spodbujati podjetja, ki niso nikoli izvajala tovrstnih dejavnosti. Ker so prejemniki pomoči majhna in srednje velika podjetja, Komisija v skladu s točko 6.4 Smernic domneva, da pomoč predstavlja potreben spodbujevalni ukrep. |
| --- | --- |

(54)

Upravičeni stroški so skladni s stroški, opredeljenimi v Prilogi II k Smernicam. Intenzivnost pomoči je nizka in je bila v obeh navedenih primerih dodeljena majhnim in srednje velikim podjetjem. Ta intenzivnost ne presega mej, določenih v odstavku 5 Smernic. V skladu z odstavkom 6 Smernic mora pomoč rudarska podjetja spodbujati k izvajanju dodatnih dejavnosti na področju R & R ter k temu spodbujati podjetja, ki niso nikoli izvajala tovrstnih dejavnosti. Ker so prejemniki pomoči majhna in srednje velika podjetja, Komisija v skladu s točko 6.4 Smernic domneva, da pomoč predstavlja potreben spodbujevalni ukrep.

| (55) | Komisija zato sklepa, da je shema pomoči za raziskave in razvoj skladna s Smernicami. |
| --- | --- |

(55)

Komisija zato sklepa, da je shema pomoči za raziskave in razvoj skladna s Smernicami.

4.5   Ocena pomoči za zaščito okolja

| (56) | Komisija je to vrsto ukrepov pomoči preučila v skladu s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za zaščito okolja. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je to vrsto ukrepov pomoči preučila v skladu s Smernicami Skupnosti o državni pomoči za zaščito okolja.

| (57) | Glede na informacije, ki jih je podala Španija, Komisija meni, da je cilj sheme pomoči med drugim pomoč majhnim in srednje velikim podjetjem pri prilagajanju na nova obvezna pravila Skupnosti za obdobje treh let od sprejetja teh novih pravil, pomoč naložbam v odsotnosti novih obveznih pravil Skupnosti in pomoč naložbam, namenjenih prilagajanju na nacionalna pravila, ki so strožja od veljavnih standardov Skupnosti. Shema dovoljuje to pomoč do največ 15 % bruto upravičenih stroškov, kar je skladno s Smernicami. Komisija meni, da so zadevne naložbe skladne s poglavjem E.1.6 Smernic. V zvezi z onesnaženjem voda so naložbe nujne za nadzor kroženja voda iz zapuščenih rudnikov. Namen teh naložb je med drugim nadziranje podzemnih voda, kar omogoča izogibanje poplavam ter prispeva k varnemu kroženju odvodnih voda. Te vode morajo ustrezati standardom kakovosti, določenim s špansko zakonodajo. Komisija meni, da je v opredelitvi dopustnih stroškov za financiranje naložb predvideno, da morajo biti koristi, pridobljene z naložbo, upoštevane pri neto izračunu pomoči. Ta element ustreza točki 37 Smernic. V skladu s točko 38 Smernic se pri upravičenih stroških upošteva večja možna vrednost saniranih območij. V zvezi s saniranjem rudnikov so upravičeni stroški omejeni na stroške za pridobivanje rude, vključno z osebjem, materialom in amortizacijo potrebne opreme, za preprečevanje uhajanja plina in tekočin iz podzemnih obratov ter dostopa do nevarnih rudniških obratov, s čimer se preprečuje onesnaževanje vodnih tokov, kot tudi za obnavljanje kupov odpadnega materiala. V tem smislu je shema skladna s točko 36 Smernic. |
| --- | --- |

(57)

Glede na informacije, ki jih je podala Španija, Komisija meni, da je cilj sheme pomoči med drugim pomoč majhnim in srednje velikim podjetjem pri prilagajanju na nova obvezna pravila Skupnosti za obdobje treh let od sprejetja teh novih pravil, pomoč naložbam v odsotnosti novih obveznih pravil Skupnosti in pomoč naložbam, namenjenih prilagajanju na nacionalna pravila, ki so strožja od veljavnih standardov Skupnosti. Shema dovoljuje to pomoč do največ 15 % bruto upravičenih stroškov, kar je skladno s Smernicami. Komisija meni, da so zadevne naložbe skladne s poglavjem E.1.6 Smernic. V zvezi z onesnaženjem voda so naložbe nujne za nadzor kroženja voda iz zapuščenih rudnikov. Namen teh naložb je med drugim nadziranje podzemnih voda, kar omogoča izogibanje poplavam ter prispeva k varnemu kroženju odvodnih voda. Te vode morajo ustrezati standardom kakovosti, določenim s špansko zakonodajo. Komisija meni, da je v opredelitvi dopustnih stroškov za financiranje naložb predvideno, da morajo biti koristi, pridobljene z naložbo, upoštevane pri neto izračunu pomoči. Ta element ustreza točki 37 Smernic. V skladu s točko 38 Smernic se pri upravičenih stroških upošteva večja možna vrednost saniranih območij. V zvezi s saniranjem rudnikov so upravičeni stroški omejeni na stroške za pridobivanje rude, vključno z osebjem, materialom in amortizacijo potrebne opreme, za preprečevanje uhajanja plina in tekočin iz podzemnih obratov ter dostopa do nevarnih rudniških obratov, s čimer se preprečuje onesnaževanje vodnih tokov, kot tudi za obnavljanje kupov odpadnega materiala. V tem smislu je shema skladna s točko 36 Smernic.

| (58) | Avtonomna skupnost Kastilija-Leon je odobrila naslednje pomoči:








  (v EUR) |
| --- | --- |
| Projekt | Leto | Podjetje | Pomoč |
| 17/01 | 2001 | M.S.P. | 580 027,42 |
| 477/01 | 2001 | Mina la Sierra | 5 395,65 |
| 607.1/01 | 2001 | Carbones San Isidro y María | 8 106,12 |
| 17/02 | 2002 | M.S.P. | 136 450,88 |

(58)

Avtonomna skupnost Kastilija-Leon je odobrila naslednje pomoči:

(v EUR)

Projekt

Leto

Podjetje

Pomoč

17/01

2001

M.S.P.

580 027,42

477/01

2001

Mina la Sierra

5 395,65

607.1/01

2001

Carbones San Isidro y María

8 106,12

17/02

2002

M.S.P.

136 450,88

Pomoči se nanašajo na saniranje okolja dnevnih kopov, v primeru projekta 607.1/01 pa na naložbo v transformatorsko postajo in električni vod.

| (59) | Po pregledu informacij, ki jih je posredovala Španija, Komisija meni, da posegi, ki so jih izvedla ta podjetja in ki prispevajo k odpravi škode, povzročene okolju s čiščenjem onesnaženih industrijskih obratov, lahko sodijo v področje uporabe teh smernic. Stroški saniranja okolja so pretekli stroški. Opustitev dejavnosti izkoriščanja dejansko povzroči dvig rudniških voda. Vendar pa zaradi sestave tal in različnih tokov pogosto ni mogoče določiti rudnika, iz katerega izvirajo vode, ki ogrožajo okolje in bi morale biti pod nadzorom. Tako ni mogoče določiti odgovornih za onesnaženje. Poleg tega so rudniki pogosto zamenjali lastnika, ali pa sploh več ne obstajajo. Komisija torej meni, da ekonomske odgovornosti ni mogoče pripisati rudarskim podjetjem, ki trenutno izkoriščajo rudnike. Zato je shema pomoči, namenjena kritju stroškov sanacije rudnikov, skladna s Smernicami. |
| --- | --- |

(59)

Po pregledu informacij, ki jih je posredovala Španija, Komisija meni, da posegi, ki so jih izvedla ta podjetja in ki prispevajo k odpravi škode, povzročene okolju s čiščenjem onesnaženih industrijskih obratov, lahko sodijo v področje uporabe teh smernic. Stroški saniranja okolja so pretekli stroški. Opustitev dejavnosti izkoriščanja dejansko povzroči dvig rudniških voda. Vendar pa zaradi sestave tal in različnih tokov pogosto ni mogoče določiti rudnika, iz katerega izvirajo vode, ki ogrožajo okolje in bi morale biti pod nadzorom. Tako ni mogoče določiti odgovornih za onesnaženje. Poleg tega so rudniki pogosto zamenjali lastnika, ali pa sploh več ne obstajajo. Komisija torej meni, da ekonomske odgovornosti ni mogoče pripisati rudarskim podjetjem, ki trenutno izkoriščajo rudnike. Zato je shema pomoči, namenjena kritju stroškov sanacije rudnikov, skladna s Smernicami.

| (60) | Avtonomna skupnost Kastilija-Leon je odobrila naslednje pomoči:








  (v EUR) |
| --- | --- |
| Projekt | Leto | Podjetje | Pomoč |
| 137/01 | 2001 | Alto Bierzo, SA | 93 825,20 |
| 237/01 | 2001 | Antracitas de Arlanza | 9 916,70 |
| 607.2/01 | 2001 | Carbones San Isidro y María | 8 119,04 |
| 1147/01 | 2001 | Coto Minero del Sil | 60 101,21 |
| 2117.1/01 | 2001 | Unión Minera del Norte | 55 934,56 |
| 2117.2/01 | 2001 | Unión Minera del Norte | 136 506,80 |
| 27/02 | 2002 | Hullera Vasco Leonesa | 292 504,00 |
| 137/02 | 2002 | Alto Bierzo, SA | 15 879,22 |
| 1147.1/02 | 2002 | Coto Minero del Sil | 68 582,02 |
| 1147.2/02 | 2002 | Coto Minero del Sil | 47 856,86 |

(60)

Avtonomna skupnost Kastilija-Leon je odobrila naslednje pomoči:

(v EUR)

Projekt

Leto

Podjetje

Pomoč

137/01

2001

Alto Bierzo, SA

93 825,20

237/01

2001

Antracitas de Arlanza

9 916,70

607.2/01

2001

Carbones San Isidro y María

8 119,04

1147/01

2001

Coto Minero del Sil

60 101,21

2117.1/01

2001

Unión Minera del Norte

55 934,56

2117.2/01

2001

Unión Minera del Norte

136 506,80

27/02

2002

Hullera Vasco Leonesa

292 504,00

137/02

2002

Alto Bierzo, SA

15 879,22

1147.1/02

2002

Coto Minero del Sil

68 582,02

1147.2/02

2002

Coto Minero del Sil

47 856,86

Nanašajo se na dela, povezana s sanacijo ali varnostjo kupov odpadnega materiala, zaščito rečnih strug in obnovo zemljišč v bližini nekdanjih rudnikov. Komisija v zvezi s temi posameznimi primeri prav tako meni, da je do onesnaženja okolja prišlo v mnogih letih, ko še ni bilo standardov za saniranje, ter da teh odgovornih oseb ni mogoče nesporno določiti. Komisija posledično ocenjuje, da prej navedenim podjetjem, ki trenutno izkoriščajo rudnike, ni potrebno kriti teh stroškov. V skladu s točko 38 Smernic raven pomoči ne presega 100 % upravičenih stroškov in zajema manj kot 15 % celotnega zneska del. Upravičeni stroški so enakovredni stroškom del z odbitkom povečane vrednosti zemljišča.

| (61) | Avtonomna skupnost Kastilija-Leon je odobrila naslednje pomoči:








  (v EUR) |
| --- | --- |
| Projekt | Leto | Podjetje | Pomoč |
| 2111.1/01 | 2001 | Unión Minera del Norte | 109 569,31 |
| 2111.2/01 | 2001 | Unión Minera del Norte | 230 183,55 |
| 2111.3/01 | 2001 | Unión Minera del Norte | 121 656,87 |
| 2111.4/01 | 2001 | Unión Minera del Norte | 303 840,71 |
| 2111.5/01 | 2001 | Unión Minera del Norte | 306 940,49 |
| 891/02 | 2002 | Campomanes Hermanos | 89 232,00 |
| 2111.1/02 | 2002 | Unión Minera del Norte | 35 526,45 |
| 2111.2/02 | 2002 | Unión Minera del Norte | 75 452,05 |
| 2111.4/02 | 2002 | Unión Minera del Norte | 118 602,83 |
| 2111.5/02 | 2002 | Unión Minera del Norte | 205 304,23 |
| 2111.6/02 | 2002 | Unión Minera del Norte | 248 210,85 |
| 2111.7/02 | 2002 | Unión Minera del Norte | 626 746,00 |
| 211.1/02 | 2002 | Viloria Hermanos SA | 87 880,00 |
| 211.2/02 | 2002 | Viloria Hermanos SA | 87 880,00 |

(61)

Avtonomna skupnost Kastilija-Leon je odobrila naslednje pomoči:

(v EUR)

Projekt

Leto

Podjetje

Pomoč

2111.1/01

2001

Unión Minera del Norte

109 569,31

2111.2/01

2001

Unión Minera del Norte

230 183,55

2111.3/01

2001

Unión Minera del Norte

121 656,87

2111.4/01

2001

Unión Minera del Norte

303 840,71

2111.5/01

2001

Unión Minera del Norte

306 940,49

891/02

2002

Campomanes Hermanos

89 232,00

2111.1/02

2002

Unión Minera del Norte

35 526,45

2111.2/02

2002

Unión Minera del Norte

75 452,05

2111.4/02

2002

Unión Minera del Norte

118 602,83

2111.5/02

2002

Unión Minera del Norte

205 304,23

2111.6/02

2002

Unión Minera del Norte

248 210,85

2111.7/02

2002

Unión Minera del Norte

626 746,00

211.1/02

2002

Viloria Hermanos SA

87 880,00

211.2/02

2002

Viloria Hermanos SA

87 880,00

Čeprav je Španija te pomoči priglasila kot ukrepe, namenjene kritju izrednih stroškov, ki so posledica prestrukturiranja (člen 7 Uredbe (ES) št. 1407/2002), so bili namenjeni predvsem zaščiti okolja, saj je bil njihov cilj obnova tal na rudarskih območjih in rušenje fiksnih instalacij, da bi prispevali k zmanjšanju vpliva opuščenih premogovnikov na okolje. V času izvajanja teh del še ni bilo ustreznih standardov za obnavljanje zadevnih instalacij.

| (62) | Ob upoštevanju posebnih značilnosti rudarske dejavnosti Komisija meni, da je velik del trenutnega onesnaženja, povzročenega s plini in vodo iz rudnikov ali zunanjih odlagališč (kupov odpadnega materiala), posledica preteklosti. V večini primerov gre torej za popravo vpliva nekdanjih rudarskih dejavnosti. Pomoč je potrebno obravnavati kot pretekli strošek in ni mogoče nesporno določiti oseb, odgovornih za onesnaženje. Zato je pomoč namenjena obnovi okolja rudarskih regij. Okoljska škoda, povzročena tlom in površinskim ali podtalnim vodam, sodi v področje uporabe Smernic. Raven pomoči ne presega 100 % upravičenih stroškov in ne zajema 15 % celotnega zneska vseh del. Upravičeni stroški, torej stroški dela brez povečane vrednosti zemljišča, so prav tako skladni s Smernicami. |
| --- | --- |

(62)

Ob upoštevanju posebnih značilnosti rudarske dejavnosti Komisija meni, da je velik del trenutnega onesnaženja, povzročenega s plini in vodo iz rudnikov ali zunanjih odlagališč (kupov odpadnega materiala), posledica preteklosti. V večini primerov gre torej za popravo vpliva nekdanjih rudarskih dejavnosti. Pomoč je potrebno obravnavati kot pretekli strošek in ni mogoče nesporno določiti oseb, odgovornih za onesnaženje. Zato je pomoč namenjena obnovi okolja rudarskih regij. Okoljska škoda, povzročena tlom in površinskim ali podtalnim vodam, sodi v področje uporabe Smernic. Raven pomoči ne presega 100 % upravičenih stroškov in ne zajema 15 % celotnega zneska vseh del. Upravičeni stroški, torej stroški dela brez povečane vrednosti zemljišča, so prav tako skladni s Smernicami.

| (63) | Zaradi zgoraj navedenih razlogov in po preučitvi informacij, ki jih je posredovala Španija, Komisija sklepa, da je shema pomoči za zaščito okolja skladna s prej navedenimi smernicami Skupnosti. |
| --- | --- |

(63)

Zaradi zgoraj navedenih razlogov in po preučitvi informacij, ki jih je posredovala Španija, Komisija sklepa, da je shema pomoči za zaščito okolja skladna s prej navedenimi smernicami Skupnosti.

4.6   Ocena pomoči za usposabljanje rudarjev

| (64) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002 o državni pomoči za premogovništvo in zlasti členom 3(1) ter uvodno izjavo (21) se lahko pomoč za usposabljanje odobri v skladu s pogoji in merili, ki jih za te kategorije pomoči določi Komisija. Komisija je posledično ocenila združljivost teh ukrepov pomoči z določbami Uredbe (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje. Španija je te ukrepe morala priglasiti, ker se pogoji za izvzetje od obveznosti predhodne priglasitve, predvideni z navedeno uredbo, ne uporabljajo pri državni pomoči za premogovništvo. |
| --- | --- |

(64)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1407/2002 o državni pomoči za premogovništvo in zlasti členom 3(1) ter uvodno izjavo (21) se lahko pomoč za usposabljanje odobri v skladu s pogoji in merili, ki jih za te kategorije pomoči določi Komisija. Komisija je posledično ocenila združljivost teh ukrepov pomoči z določbami Uredbe (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje. Španija je te ukrepe morala priglasiti, ker se pogoji za izvzetje od obveznosti predhodne priglasitve, predvideni z navedeno uredbo, ne uporabljajo pri državni pomoči za premogovništvo.

| (65) | V primeru naslednjih pomoči:








  (v EUR) |
| --- | --- |
| Projekt | Leto | Podjetje | Pomoč |
| 183/01 | 2001 | Carbones de Arlanza SA | 6 436,84 |
| 453/01 | 2001 | Mina Adelina SA | 4 376,33 |
| 473/01 | 2001 | Mina la Sierra SA | 6 565,49 |
| 1353/01 | 2001 | Minas de Valdeloso SL | 7 867,25 |

(65)

V primeru naslednjih pomoči:

(v EUR)

Projekt

Leto

Podjetje

Pomoč

183/01

2001

Carbones de Arlanza SA

6 436,84

453/01

2001

Mina Adelina SA

4 376,33

473/01

2001

Mina la Sierra SA

6 565,49

1353/01

2001

Minas de Valdeloso SL

7 867,25

Komisija po pregledu informacij, ki jih je posredovala Španija, in ob upoštevanju, da je Španija pri uporabi te sheme zagotovila upoštevanje največje intenzivnosti pomoči iz člena 4, meni, da ukrepi pomoči za usposabljanje rudarjev, ki jih je odobrila Skupnost Kastilija-Leon, ne izkrivljajo konkurence in se lahko odobrijo na podlagi prej navedene uredbe. V tej funkciji je shema skladna z zadevno uredbo.

4.7   Ocena pomoči za varnost v rudnikih

| (66) | Po pregledu pomoči in informacij, ki jih je posredovala Španija, Komisija ocenjuje, da je to pomoč potrebno ovrednotiti glede na Uredbo (ES) št. 1407/2002 o državni pomoči za premogovništvo. |
| --- | --- |

(66)

Po pregledu pomoči in informacij, ki jih je posredovala Španija, Komisija ocenjuje, da je to pomoč potrebno ovrednotiti glede na Uredbo (ES) št. 1407/2002 o državni pomoči za premogovništvo.

| (67) | Pomoči, ki jih je odobrila Avtonomna skupnost Kastilija-Leon, so naslednje:








  (v EUR) |
| --- | --- |
| Projekt | Leto | Podjetje | Pomoč |
| 182/01 | 2001 | Carbones de Arlanza SA | 39 630,74 |
| 452/01 | 2001 | Mina Adelina SA | 23 991,44 |
| 472/01 | 2001 | Mina La Sierra SA | 12 020,24 |
| 502/01 | 2001 | Minex, SA | 120 202,42 |
| 602,1/01-LE | 2001 | Carb. San Isidoro y María | 30 050,61 |
| 602.3/01 PA | 2001 | Carb. San Isidoro y María | 13 044,13 |
| 1352/01 | 2001 | Minas de Valdeloso SL | 35 520,76 |
| 452/02 | 2002 | Mina Adelina SA | 16 224,00 |
| 502/02 | 2002 | Minex SA | 64 835,64 |
| 1142/02 | 2002 | Coto Minero del Sil | 383 920,19 |

(67)

Pomoči, ki jih je odobrila Avtonomna skupnost Kastilija-Leon, so naslednje:

(v EUR)

Projekt

Leto

Podjetje

Pomoč

182/01

2001

Carbones de Arlanza SA

39 630,74

452/01

2001

Mina Adelina SA

23 991,44

472/01

2001

Mina La Sierra SA

12 020,24

502/01

2001

Minex, SA

120 202,42

602,1/01-LE

2001

Carb. San Isidoro y María

30 050,61

602.3/01 PA

2001

Carb. San Isidoro y María

13 044,13

1352/01

2001

Minas de Valdeloso SL

35 520,76

452/02

2002

Mina Adelina SA

16 224,00

502/02

2002

Minex SA

64 835,64

1142/02

2002

Coto Minero del Sil

383 920,19

Nanašajo se na stroške, ki jih morajo podjetja kriti za izboljšanje varnostnih in zdravstvenih pogojev. Ti izdatki niso povezani s trenutno proizvodnjo in so namenjeni naložbam v opremo in rudarske obrate. V tem smislu Komisija ocenjuje, da odobreni zneski ne presegajo stroškov varnostnih del, ti ukrepi pa so skladni s členom 7 omenjene uredbe in določbami, navedenimi v točki 1(g) Priloge k njej, ki se nanaša na opredelitev stroškov iz člena 7. Komisija zato sklepa, da je pomoč za varnost v rudnikih skladna z navedeno uredbo.

5.   Sklep

| | |
| --- | --- |

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Shema pomoči za raziskave in razvoj, zaščito okolja, usposabljanje rudarjev in varnost v rudnikih, ki jo je Španija v letih 2001 in 2002 izvedla v korist premogovniških podjetij Avtonomne skupnosti Kastilija-Leon na podlagi odlokov Regionalnega sveta za industrijo, trgovino in turizem z dne 19. decembra 2000 in 19. decembra 2001, ki urejajo dodelitev spodbud premogovništvu, je po določbah člena 87(3) Pogodbe skladna s skupnim trgom.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 30. marca 2004

Za Komisijo

Loyola DE PALACIO

Podpredsednica

---

(1)  UL C 105, 1.5.2003, str. 2.

1

(2)  UL L 329, 30.12.1993, str. 12.

2

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003. Glej Sporočilo Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja primerov v zvezi s konkurenco, ki so posledica poteka veljavnosti Pogodbe ESPJ (UL C 152, 26.6.2002, str. 5).

3

(4)  UL C 105, 1.5.2003, str. 2.

4

(5)  UL L 205, 2.8.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003. Glej tudi točko 47 Sporočila Komisije o nekaterih vidikih obravnavanja primerov v zvezi s konkurenco, ki so posledica poteka veljavnosti Pogodbe ESPJ.

5

(6)  UL C 45, 17.2.1996, str. 5.

6

(7)  UL C 48, 13.2.1998, str. 2.

7

(8)  UL C 111, 8.5.2002, str. 3.

8

(9)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

9

(10)  UL L 10, 13.1.2001, str. 20. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 363/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 20).

10

(11)  UL L 303, 13.11.1998, str. 57.

11

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/43

---

SKLEP št. 1/2005 ODBORA ZA CARINSKO SODELOVANJE AKP-ES

z dne 8. februarja 2005

o odstopanju od pojma „izdelki s poreklom“ zaradi upoštevanja posebnega položaja Zelenortskih otokov glede proizvodnje moških srajc (številka HS 62.05)

(2005/141/ES)

ODBOR ZA CARINSKO SODELOVANJE AKP-ES JE –

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000, in zlasti člena 38 Protokola 1 k Prilogi V Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 38(1) omenjenega protokola predvideva odstopanja od pravil o poreklu, ki jih je treba odobriti, kadar razvoj obstoječe industrije ali ustanovitev nove to upravičuje. |
| --- | --- |

(1)

Člen 38(1) omenjenega protokola predvideva odstopanja od pravil o poreklu, ki jih je treba odobriti, kadar razvoj obstoječe industrije ali ustanovitev nove to upravičuje.

| (2) | 30. septembra 2004 so države AKP v imenu Vlade Zelenortskih otokov predložile zahtevo za odstopanje od pravila o poreklu iz Protokola glede moških srajc, proizvedenih v tej državi, za 140 000 kosov v letu 2004 in postopno povečanje na 180 000 kosov v letu 2008. |
| --- | --- |

(2)

30. septembra 2004 so države AKP v imenu Vlade Zelenortskih otokov predložile zahtevo za odstopanje od pravila o poreklu iz Protokola glede moških srajc, proizvedenih v tej državi, za 140 000 kosov v letu 2004 in postopno povečanje na 180 000 kosov v letu 2008.

| (3) | Zahtevano odstopanje je upravičeno skladno z ustreznimi določbami člena 38(1) do (5); Zelenortski otoki pri proizvodnji moških srajc, skladno z določbami za kumulacijo, ne morejo uporabiti zadostne količine primernih materialov s poreklom iz Skupnosti, čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) ali drugih držav AKP. Zelenortski otoki so ena od najmanj razvitih otoških držav AKP in odstopanje bo imelo po pričakovanjih pozitiven gospodarski in družbeni vpliv, zlasti glede zaposlovanja na Zelenortskih otokih. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevano odstopanje je upravičeno skladno z ustreznimi določbami člena 38(1) do (5); Zelenortski otoki pri proizvodnji moških srajc, skladno z določbami za kumulacijo, ne morejo uporabiti zadostne količine primernih materialov s poreklom iz Skupnosti, čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) ali drugih držav AKP. Zelenortski otoki so ena od najmanj razvitih otoških držav AKP in odstopanje bo imelo po pričakovanjih pozitiven gospodarski in družbeni vpliv, zlasti glede zaposlovanja na Zelenortskih otokih.

| (4) | Odstopanje ne bi povzročilo resne škode obstoječi industriji Skupnosti ob upoštevanju količin predvidenega uvoza, pod pogojem, da se spoštujejo določeni pogoji v zvezi s količinami, nadzorom in trajanjem. |
| --- | --- |

(4)

Odstopanje ne bi povzročilo resne škode obstoječi industriji Skupnosti ob upoštevanju količin predvidenega uvoza, pod pogojem, da se spoštujejo določeni pogoji v zvezi s količinami, nadzorom in trajanjem.

| (5) | Vendar pa odstopanje ne more biti odobreno za zahtevana obdobja. Datum predložitve zahteve s strani držav AKP ne dovoljuje sprejetja Sklepa Odbora za carinsko sodelovanje AKP-ES pred 1. januarjem 2005. Poleg tega morajo novi trgovinski režimi za države AKP stopiti v veljavo najpozneje 1. januarja 2008. Zaradi tega odstopanje, odobreno skladno s sedanjim režimom, po 31. decembru 2007 ne bo več primerno, saj pravni okvir za odstopanje ne bo več obstajal. Zato je treba veljavnost odstopanja omejiti na obdobje 3 let, od začetka januarja 2005 do konca leta 2007. |
| --- | --- |

(5)

Vendar pa odstopanje ne more biti odobreno za zahtevana obdobja. Datum predložitve zahteve s strani držav AKP ne dovoljuje sprejetja Sklepa Odbora za carinsko sodelovanje AKP-ES pred 1. januarjem 2005. Poleg tega morajo novi trgovinski režimi za države AKP stopiti v veljavo najpozneje 1. januarja 2008. Zaradi tega odstopanje, odobreno skladno s sedanjim režimom, po 31. decembru 2007 ne bo več primerno, saj pravni okvir za odstopanje ne bo več obstajal. Zato je treba veljavnost odstopanja omejiti na obdobje 3 let, od začetka januarja 2005 do konca leta 2007.

| (6) | Skladno s členom 38 se torej Zelenortskim otokom lahko odobri odstopanje glede moških srajc za 160 000 kosov v letu 2005, 170 000 kosov v letu 2006 in 180 000 kosov v letu 2007 – |
| --- | --- |

(6)

Skladno s členom 38 se torej Zelenortskim otokom lahko odobri odstopanje glede moških srajc za 160 000 kosov v letu 2005, 170 000 kosov v letu 2006 in 180 000 kosov v letu 2007 –

SKLENIL:

Člen 1

Z odstopanjem od posebnih določb v seznamu v Prilogi II k Protokolu 1 k Prilogi V Sporazuma o partnerstvu AKP-ES se moške srajce pod številko HS 62.05, proizvedene na Zelenortskih otokih iz blaga brez porekla, štejejo kot izdelki s poreklom z Zelenortskih otokov v skladu s pogoji tega sklepa.

Člen 2

Odstopanje iz člena 1 se uporablja za izdelke in količine, navedene v Prilogi k temu sklepu, ki se v Skupnost uvažajo z Zelenortskih otokov v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2007.

Člen 3

Količine, določene v Prilogi, upravlja Komisija, ki sprejme vse upravne ukrepe, za katere meni, da so priporočljivi za učinkovito upravljanje. Členi 308a, 308b in 308c Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (1) o upravljanju tarifnih kvot se smiselno uporabljajo za upravljanje količin iz Priloge.

Člen 4

Carinski organi Zelenortskih otokov sprejmejo potrebne ukrepe za izvajanje količinskih pregledov pri izvozu izdelkov iz člena 1. V ta namen vsa potrdila, ki jih izdajo v skladu s tem sklepom, vsebujejo sklic nanj. Pristojni organi Zelenortskih otokov vsake tri mesece posredujejo Komisiji poročilo o količinah, za katere so bila izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 v skladu s tem sklepom, in serijske številke navedenih potrdil.

Člen 5

Polje 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1, izdanega v skladu s tem sklepom, vsebuje eno do naslednjih navedb:

| — | „Derogation – Decision No 1/2005“, |
| --- | --- |

—

„Derogation – Decision No 1/2005“,

| — | „Derrogação – Decisão no 1/2005“. |
| --- | --- |

—

„Derrogação – Decisão no 1/2005“.

Člen 6

Države AKP, države članice in Evropska skupnost vsaka na svoji strani sprejmejo ukrepe, potrebne za izvajanje tega sklepa.

Člen 7

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Ta sklep se uporablja od 1. januarja 2005.

V Bruslju, 8. februarja 2005

Za Odbor za carinsko sodelovanje AKP-ES

Sopredsednika

Robert VERRUE

Isabelle BASSONG

---

(1)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).

1

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Številka HS | Poimenovanje | Obdobje | Količine
  (v kosih) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1670 | 62.05 | Moške srajce | 01.01.2005–31.12.2005 | 160 000 |
| 01.01.2006–31.12.2006 | 170 000 |
| 01.01.2007–31.12.2007 | 180 000 |

Zaporedna št.

Številka HS

Poimenovanje

Obdobje

Količine

(v kosih)

09.1670

62.05

Moške srajce

01.01.2005–31.12.2005

160 000

01.01.2006–31.12.2006

170 000

01.01.2007–31.12.2007

180 000

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/45

---

SKUPNI UKREP SVETA 2005/142/SZVP

z dne 17. februarja 2005

o spremembi Skupnega ukrepa 2004/789/SZVP o podaljšanju Policijske misije Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (EUPOL Proxima)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 14 in 25(3) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 22. novembra 2004 sprejel Skupni ukrep 2004/789/SZVP (1) o podaljšanju Policijske misije Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (EUPOL Proxima) od 15. decembra 2004 do 14. decembra 2005. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 22. novembra 2004 sprejel Skupni ukrep 2004/789/SZVP (1) o podaljšanju Policijske misije Evropske unije v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (EUPOL Proxima) od 15. decembra 2004 do 14. decembra 2005.

| (2) | Politični in varnostni odbor je treba pooblastiti za sprejemanje ustreznih odločitev o vzpostavitvi Odbora držav plačnic za EUPOL Proxima v skladu z dokumentom „Posvetovanja in modalitete o prispevkih držav nečlanic EU za civilno krizno upravljanje EU“, ki ga je Svet odobril 10. decembra 2002. |
| --- | --- |

(2)

Politični in varnostni odbor je treba pooblastiti za sprejemanje ustreznih odločitev o vzpostavitvi Odbora držav plačnic za EUPOL Proxima v skladu z dokumentom „Posvetovanja in modalitete o prispevkih držav nečlanic EU za civilno krizno upravljanje EU“, ki ga je Svet odobril 10. decembra 2002.

| (3) | V skladu s tem je treba spremeniti Skupni ukrep 2004/789/SZVP, |
| --- | --- |

(3)

V skladu s tem je treba spremeniti Skupni ukrep 2004/789/SZVP,

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Členu 9 Skupnega ukrepa 2004/789/SZVP se doda naslednji odstavek:

„7.   Politični in varnostni odbor sprejme ustrezne odločitve o vzpostavitvi Odbora držav plačnic.“.

Člen 2

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Člen 3

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 348, 24.11.2004, str. 40.

1

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/46

---

SKUPNI UKREP SVETA 2005/143/SZVP

z dne 17. februarja 2005

o spremembi Skupnega ukrepa 2002/210/SZVP o Policijski misiji Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 14 in 25(3) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 11. marca 2002 sprejel Skupni ukrep 2002/210/SZVP (1) o ustanovitvi Policijske misije Evropske unije (EUPM) z namenom zagotoviti zamenjavo za Mednarodne policijske sile Združenih narodov v Bosni in Hercegovini od 1. januarja 2003 naprej. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 11. marca 2002 sprejel Skupni ukrep 2002/210/SZVP (1) o ustanovitvi Policijske misije Evropske unije (EUPM) z namenom zagotoviti zamenjavo za Mednarodne policijske sile Združenih narodov v Bosni in Hercegovini od 1. januarja 2003 naprej.

| (2) | Politični in varnostni odbor je treba pooblastiti za sprejemanje ustreznih odločitev o vzpostavitvi Odbora držav plačnic za EUPM v skladu z dokumentom „Posvetovanja in modalitete o prispevkih držav nečlanic EU za civilno krizno upravljanje EU“, ki ga je Svet odobril 10. decembra 2002. |
| --- | --- |

(2)

Politični in varnostni odbor je treba pooblastiti za sprejemanje ustreznih odločitev o vzpostavitvi Odbora držav plačnic za EUPM v skladu z dokumentom „Posvetovanja in modalitete o prispevkih držav nečlanic EU za civilno krizno upravljanje EU“, ki ga je Svet odobril 10. decembra 2002.

| (3) | V skladu s tem je treba spremeniti Skupni ukrep 2002/210/SZVP – |
| --- | --- |

(3)

V skladu s tem je treba spremeniti Skupni ukrep 2002/210/SZVP –

SPREJEL NASLEDNJI SKUPNI UKREP:

Člen 1

Členu 8 Skupnega ukrepa 2002/210/SZVP se doda naslednji odstavek:

„4.   Politični in varnostni odbor sprejme ustrezne odločitve o vzpostavitvi Odbora držav plačnic.“.

Člen 2

Ta skupni ukrep začne veljati z dnem sprejetja.

Člen 3

Ta skupni ukrep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 70, 13.3.2002, str. 1. Skupni ukrep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Skupnim ukrepom 2003/188/SZVP (UL 73, 19.3.2003, str. 9).

1

---

Popravki

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/47

---

Popravek k Uredbi Komisije (ES) št. 2256/2004 z dne 14. oktobra 2004 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 747/2001 v zvezi s tarifnimi kvotami Skupnosti za nekatere proizvode s poreklom iz Egipta, Malte in Cipra in v zvezi z referenčnimi količinami za nekatere proizvode s poreklom iz Malte in Cipra

(
  Uradni list Evropske unije L 385 z dne 29. decembra 2004
  )

Na strani 24, v prvi uvodni opombi,

namesto:

„sklepom 2004/664/ES“

beri:

„sklepom 2005/89/ES“.

Na strani 24, navedba pod opombo (3),

namesto:

„UL L 303, 30.9.2004, str. 28.“

beri:

„UL L 31, 4.2.2005, str. 30.“.

---

| 19.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 48/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 48/47

---

Popravek popravka Uredbe Komisije (ES) št. 1810/2004 z dne 7. septembra 2004 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

(
  Uradni list Evropske unije L 327 z dne 30. oktobra 2004
  )

Na strani 616:

| — | oznaka KN 9018 20 00, drugi stolpec:







  namesto | : | „Injekcijske brizgalke, ...“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „Brizgalke, ...“, |

—

oznaka KN 9018 20 00, drugi stolpec:

namesto

:

„Injekcijske brizgalke, ...“

se glasi

:

„Brizgalke, ...“,

| — | oznaka KN 9018 31, drugi stolpec:







  namesto | : | „injekcijske brizgalke, ...“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „brizgalke, ...“. |

—

oznaka KN 9018 31, drugi stolpec:

namesto

:

„injekcijske brizgalke, ...“

se glasi

:

„brizgalke, ...“.

Na strani 645, oznaka KN 9608 31 00, drugi stolpec:

namesto:

„peresa za tuširanje“

se glasi:

„peresa za pisanje s tušem“.

Na strani 696, opombe od 2 do 9:

namesto:

„Avtonomna dajatve“

se glasi:

„Avtonomna stopnja dajatve“.

Na strani 844:

| — | zaporedna številka 16, oznaka KN 0203 19 13, tretji stolpec:







  namesto | : | „Ledja domačih ...“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „Hrbet domačih ...“, |

—

zaporedna številka 16, oznaka KN 0203 19 13, tretji stolpec:

namesto

:

„Ledja domačih ...“

se glasi

:

„Hrbet domačih ...“,

| — | zaporedna številka 17, oznaka KN 0203 19 55/0203 29 55, tretji stolpec:







  namesto | : | „Ledja in ...“ |
| --- | --- | --- | --- |
| se glasi | : | „Hrbti in ...“. |

—

zaporedna številka 17, oznaka KN 0203 19 55/0203 29 55, tretji stolpec:

namesto

:

„Ledja in ...“

se glasi

:

„Hrbti in ...“.

---