# Euroopa Liidu L 89/8. a

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 89 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide8. aprill 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 89

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide8. aprill 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 536/2005, 7. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 537/2005, 7. aprill 2005, millega parandatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikke eeskirju kehtestavat määrust (EMÜ) nr 3149/92 muutva määruse (EÜ) nr 1903/2004 itaalia- ja hollandikeelset teksti | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 538/2005, 7. aprill 2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Ameerika Ühendriikidest pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes | 4 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 539/2005, 7. aprill 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 540/2005, 7. aprill 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetlusega | 34 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 541/2005, 7. aprill 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2275/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse raames imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär | 35 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 542/2005, 7. aprill 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 487/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 36 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 536/2005, 7. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 537/2005, 7. aprill 2005, millega parandatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikke eeskirju kehtestavat määrust (EMÜ) nr 3149/92 muutva määruse (EÜ) nr 1903/2004 itaalia- ja hollandikeelset teksti

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 538/2005, 7. aprill 2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Ameerika Ühendriikidest pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes

4

Komisjoni määrus (EÜ) nr 539/2005, 7. aprill 2005, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

32

Komisjoni määrus (EÜ) nr 540/2005, 7. aprill 2005, millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetlusega

34

Komisjoni määrus (EÜ) nr 541/2005, 7. aprill 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2275/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse raames imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär

35

Komisjoni määrus (EÜ) nr 542/2005, 7. aprill 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 487/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

36

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 8.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 536/2005,

7. aprill 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 7. aprilli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 86,8 |
| 096 | 105,7 |
| 204 | 56,2 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 166,8 |
| 999 | 109,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,6 |
| 068 | 95,9 |
| 096 | 39,9 |
| 204 | 45,3 |
| 220 | 155,5 |
| 999 | 95,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 79,0 |
| 999 | 79,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 110,0 |
| 096 | 75,1 |
| 204 | 53,3 |
| 999 | 79,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,4 |
| 204 | 49,1 |
| 212 | 52,9 |
| 220 | 52,4 |
| 624 | 59,6 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 71,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 69,7 |
| 999 | 69,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 79,2 |
| 400 | 115,2 |
| 404 | 87,0 |
| 508 | 67,4 |
| 512 | 73,5 |
| 524 | 44,3 |
| 528 | 68,6 |
| 720 | 82,0 |
| 804 | 125,1 |
| 999 | 82,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 75,0 |
| 512 | 58,0 |
| 528 | 55,9 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 57,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

86,8

096

105,7

204

56,2

212

129,8

624

166,8

999

109,1

0707 00 05

052

138,6

068

95,9

096

39,9

204

45,3

220

155,5

999

95,0

0709 10 00

220

79,0

999

79,0

0709 90 70

052

110,0

096

75,1

204

53,3

999

79,5

0805 10 20

052

49,4

204

49,1

212

52,9

220

52,4

624

59,6

999

52,7

0805 50 10

052

71,1

400

67,7

624

69,7

999

69,5

0808 10 80

388

79,2

400

115,2

404

87,0

508

67,4

512

73,5

524

44,3

528

68,6

720

82,0

804

125,1

999

82,5

0808 20 50

388

75,0

512

58,0

528

55,9

720

39,8

999

57,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 8.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 537/2005,

7. aprill 2005,

millega parandatakse ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikke eeskirju kehtestavat määrust (EMÜ) nr 3149/92 muutva määruse (EÜ) nr 1903/2004 itaalia- ja hollandikeelset teksti

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3730/87, millega kehtestatakse sekkumisvarudest pärit ja ühenduses enim puudustkannatavatele isikutele jaotamiseks mõeldud toiduainete kindlaksmääratud organisatsioonidele tarnimise üldeeskirjad, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis vastu määruse (EÜ) nr 1903/2004. (2) |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis vastu määruse (EÜ) nr 1903/2004. (2)

| (2) | Kontrolli käigus avastati, et määruse itaalia- ja hollandikeelne tekst ei vasta plaanitäitmise etappide osas, millal viiakse läbi kontrolle, sellele tekstile, mis esitati asjaomasele korralduskomiteele arvamuse saamiseks. Seetõttu tuleks määruse teksti nimetatud keeltes vastavalt vajadusele muuta. |
| --- | --- |

(2)

Kontrolli käigus avastati, et määruse itaalia- ja hollandikeelne tekst ei vasta plaanitäitmise etappide osas, millal viiakse läbi kontrolle, sellele tekstile, mis esitati asjaomasele korralduskomiteele arvamuse saamiseks. Seetõttu tuleks määruse teksti nimetatud keeltes vastavalt vajadusele muuta.

| (3) | Seda parandust tuleks kohaldada alates määruse (EÜ) nr 1903/2004 kohaldamise kuupäevast, |
| --- | --- |

(3)

Seda parandust tuleks kohaldada alates määruse (EÜ) nr 1903/2004 kohaldamise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kõnealune artikkel käsitleb üksnes itaalia- ja hollandikeelset teksti.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 2005. aasta plaanist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 352, 15.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2535/95 (EÜT L 260, 31.10.1995, lk 3).

1

(2)  ELT L 328, 30.10.2004, lk 77.

2

---

| 8.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 538/2005,

7. aprill 2005,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Ameerika Ühendriikidest pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 10. juulil 2004 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi “algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärit trikloroisotsüanuurhappe (edaspidi “TCCA”) impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

10. juulil 2004 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (2) (edaspidi “algatamisteade”) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “HRV”) pärit trikloroisotsüanuurhappe (edaspidi “TCCA”) impordi suhtes.

| (2) | Dumpinguvastase menetluse algatamise tingis kaebus, mille Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC, edaspidi “kaebuse esitaja”) esitas 1. juunil 2004 tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 50 % ühenduse TCCA kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastase menetluse algatamise tingis kaebus, mille Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (European Chemical Industry Council – CEFIC, edaspidi “kaebuse esitaja”) esitas 1. juunil 2004 tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 50 % ühenduse TCCA kogutoodangust.

| (3) | Pärast ülalmainitud algatamisteate avaldamist saadeti huvitatud isikutele küsimustikud (vaata põhjendust 12). Hiljem rõhutas kaebuse esitaja, et küsimustikud ei hõlmanud kogu vaatlusalust toodet, nagu see oli algatamisteates määratletud. Asja selgitamiseks saatis komisjon huvitatud isikutele uued küsimustikud ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas teate, (3) milles selgitati uurimisega hõlmatud tootevalikut. |
| --- | --- |

(3)

Pärast ülalmainitud algatamisteate avaldamist saadeti huvitatud isikutele küsimustikud (vaata põhjendust 12). Hiljem rõhutas kaebuse esitaja, et küsimustikud ei hõlmanud kogu vaatlusalust toodet, nagu see oli algatamisteates määratletud. Asja selgitamiseks saatis komisjon huvitatud isikutele uued küsimustikud ning avaldas Euroopa Liidu Teatajas teate, (3) milles selgitati uurimisega hõlmatud tootevalikut.

| (4) | 13. oktoobril 2004 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi “algatamisteade”) (4) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Ameerika Ühendriikidest (edaspidi “USA”) pärit TCCA ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(4)

13. oktoobril 2004 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teate (edaspidi “algatamisteade”) (4) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Ameerika Ühendriikidest (edaspidi “USA”) pärit TCCA ühendusse importimise suhtes.

| (5) | Dumpinguvastase menetluse algatamise tingis kaebus, mille 30. augustil 2004. aastal esitas kaebuse esitaja tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 50 % ühenduse TCCA kogutoodangust. |
| --- | --- |

(5)

Dumpinguvastase menetluse algatamise tingis kaebus, mille 30. augustil 2004. aastal esitas kaebuse esitaja tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, kõnealusel juhul üle 50 % ühenduse TCCA kogutoodangust.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (6) | Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, teistele ühenduse tootjatele, HRV ja USA eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele, keda asi teadaolevalt puudutab, ning HRV ja USA valitsuse esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas menetluse algatamisest ametlikult kaebuse esitajale, teistele ühenduse tootjatele, HRV ja USA eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele, keda asi teadaolevalt puudutab, ning HRV ja USA valitsuse esindajatele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (7) | Kaebuse esitaja, teised ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus. |
| --- | --- |

(7)

Kaebuse esitaja, teised ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad ja kasutajad tegid oma seisukohad teatavaks. Kõigile huvitatud isikutele, kes seda taotlesid ja teatasid konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata, anti selline võimalus.

| (8) | Arvestades HRVs kindlakstehtud eksportivate tootjate suurt arvu, sedastati algatamisteates, et dumpingu kindlakstegemiseks võib kasutada väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(8)

Arvestades HRVs kindlakstehtud eksportivate tootjate suurt arvu, sedastati algatamisteates, et dumpingu kindlakstegemiseks võib kasutada väljavõttelist uuringut vastavalt algmääruse artiklile 17.

| (9) | Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas HRV eksportijate väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas HRV eksportijate väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral valimi moodustamiseks paluti kõigil eksportivatel tootjatel endast komisjonile teatada ning esitada algatamisteates nimetatud põhiandmed oma vaatlusaluse tootega seotud tegevuse kohta ajavahemikul 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004.

| (10) | Pärast eksportivate tootjate esitatud teabe läbivaatamist ja valimit käsitlevatele küsimustele laekunud vastuste vähesuses tõttu otsustati, et HRV eksportivate tootjate puhul ei ole väljavõttelist uuringut vaja. |
| --- | --- |

(10)

Pärast eksportivate tootjate esitatud teabe läbivaatamist ja valimit käsitlevatele küsimustele laekunud vastuste vähesuses tõttu otsustati, et HRV eksportivate tootjate puhul ei ole väljavõttelist uuringut vaja.

| (11) | Võimaldamaks HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon lisaks asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Kuus äriühingut taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele. |
| --- | --- |

(11)

Võimaldamaks HRV eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku kohtlemist või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon lisaks asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku kohtlemise ja individuaalse kohtlemise taotluse vormid. Kuus äriühingut taotles turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist, kui uurimise käigus peaks selguma, et nad ei vasta turumajandusliku kohtlemise tingimustele.

| (12) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Täielikud vastused küsimustikele saadi ühelt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt, kümnelt töötlejalt, kuuelt HRV eksportivalt tootjalt, ühelt võrdlusriigi (Jaapan) tootjalt ning ühelt USA eksportivalt tootjalt ja tema sidusimportijalt ühenduses. Mittetäielikud vastused küsimustikele või ettepanekud saadi neljalt importijalt ning neljalt töötlejalt. Lisaks sellele andis üldist teavet veel kaks ühenduse tootjat. Lisaks esitas ettepaneku veel üks töötleja. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile asjaga teadaolevalt seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Täielikud vastused küsimustikele saadi ühelt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt, kümnelt töötlejalt, kuuelt HRV eksportivalt tootjalt, ühelt võrdlusriigi (Jaapan) tootjalt ning ühelt USA eksportivalt tootjalt ja tema sidusimportijalt ühenduses. Mittetäielikud vastused küsimustikele või ettepanekud saadi neljalt importijalt ning neljalt töötlejalt. Lisaks sellele andis üldist teavet veel kaks ühenduse tootjat. Lisaks esitas ettepaneku veel üks töötleja.

| (13) | Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:






  a) | Ühenduse tootjad:






  — | Aragonesas Delsa, Hispaania |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja ühenduse huvide seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse:

a)

Ühenduse tootjad:

—

Aragonesas Delsa, Hispaania

| — | Neokem group, Hispaania |
| --- | --- |

—

Neokem group, Hispaania

| b) | HRV eksportivad tootjad:






  — | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, Hebei provints |
| --- | --- | --- |

b)

HRV eksportivad tootjad:

—

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited, Hebei provints

| — | Nanning Chemical Industry Co. Limited, Guangxi provints |
| --- | --- |

—

Nanning Chemical Industry Co. Limited, Guangxi provints

| — | Changzhou Clean Chemical Co. Limited, Jiangsu provints |
| --- | --- |

—

Changzhou Clean Chemical Co. Limited, Jiangsu provints

| — | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, Shangdongi provints |
| --- | --- |

—

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited, Shangdongi provints

| — | Puyang Cleanway Chemicals Limited, Henani provints |
| --- | --- |

—

Puyang Cleanway Chemicals Limited, Henani provints

| — | Heze Huayi Chemical Co. Limited, Shangdongi provints |
| --- | --- |

—

Heze Huayi Chemical Co. Limited, Shangdongi provints

| c) | USA eksportivad tootjad:






  — | Biolab Inc. |
| --- | --- | --- |

c)

USA eksportivad tootjad:

—

Biolab Inc.

| — | Clearon Inc. |
| --- | --- |

—

Clearon Inc.

| d) | Sidusimportijad:






  — | Bayrol Deutschland GmbH, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

d)

Sidusimportijad:

—

Bayrol Deutschland GmbH, Saksamaa

| e) | Sõltumatud importijad:






  — | Sojitz Europe plc, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- |

e)

Sõltumatud importijad:

—

Sojitz Europe plc, Prantsusmaa

| f) | Ühenduses asuvad kasutajad:






  — | Mareva Piscines & Filtrations SA, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- |

f)

Ühenduses asuvad kasutajad:

—

Mareva Piscines & Filtrations SA, Prantsusmaa

| — | Arch Water Products SAS, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Arch Water Products SAS, Prantsusmaa

| (14) | Lähtudes vajadusest määrata kindlaks normaalväärtus nende HRV eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et teha võrdlusriigi andmete põhjal kindlaks normaalväärtus:






  — | Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Jaapan. |
| --- | --- | --- |

(14)

Lähtudes vajadusest määrata kindlaks normaalväärtus nende HRV eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist võib-olla ei võimaldata, toimus kontrollkäik järgmise äriühingu valdustesse, et teha võrdlusriigi andmete põhjal kindlaks normaalväärtus:

—

Shikoku Chemicals Corporation, Marugame, Jaapan.

3.   Uurimisperioodid

| (15) | Dumpingut käsitlev uurimine hõlmas HRV puhul ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “HRV-d käsitlev uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(15)

Dumpingut käsitlev uurimine hõlmas HRV puhul ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “HRV-d käsitlev uurimisperiood”).

| (16) | USA puhul hõlmas dumpingut käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “USA-d käsitlev uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(16)

USA puhul hõlmas dumpingut käsitlev uurimine ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “USA-d käsitlev uurimisperiood”).

| (17) | Mõlema uurimise puhul hõlmas kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(17)

Mõlema uurimise puhul hõlmas kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine ajavahemikku 1. jaanuarist 2000 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

| (18) | Uurimisperioodid kattuvad suurel määral ning seepärast hinnatakse neid haldusliku tõhususe huvides koos. |
| --- | --- |

(18)

Uurimisperioodid kattuvad suurel määral ning seepärast hinnatakse neid haldusliku tõhususe huvides koos.

4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (19) | Vaatlusalune toode on TCCA ning selle valmistised, mis pärinevad HRVst või USAst. TCCAd tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sümkloseen all. TCCA liigitatakse tavaliselt CN koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20 alla. |
| --- | --- |

(19)

Vaatlusalune toode on TCCA ning selle valmistised, mis pärinevad HRVst või USAst. TCCAd tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sümkloseen all. TCCA liigitatakse tavaliselt CN koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20 alla.

| (20) | Kaebuse esitaja teatas, et küsimustikud, mille komisjon saatis HRV uurimisest huvitatud isikutele, ei hõlmanud kogu vaatlusalust toodet, nagu see oli algatamisteates määratletud. Esialgses küsimustikus esitatud vaatlusaluse toote kirjelduses täpsustati, et vaatlusalune toode peaks sisaldama vähemalt 88,5 % kloriidi. Kuid pärast arutelu kaebuse esitajaga ning vastavalt algatamisteate sõnastusele peeti kohaseks selgitada hõlmatud tootevalikut ning anda HRV uurimisest huvitatud isikutele uued küsimustikud koos tootekirjeldusega, milles ei ole kloriidi minimaalset sisaldust sedastatud. |
| --- | --- |

(20)

Kaebuse esitaja teatas, et küsimustikud, mille komisjon saatis HRV uurimisest huvitatud isikutele, ei hõlmanud kogu vaatlusalust toodet, nagu see oli algatamisteates määratletud. Esialgses küsimustikus esitatud vaatlusaluse toote kirjelduses täpsustati, et vaatlusalune toode peaks sisaldama vähemalt 88,5 % kloriidi. Kuid pärast arutelu kaebuse esitajaga ning vastavalt algatamisteate sõnastusele peeti kohaseks selgitada hõlmatud tootevalikut ning anda HRV uurimisest huvitatud isikutele uued küsimustikud koos tootekirjeldusega, milles ei ole kloriidi minimaalset sisaldust sedastatud.

| (21) | Tagamaks, et komisjon on saanud kogu uurimiseks vajaliku informatsiooni, saatis ta uued küsimustikud kõikidele huvitatud isikutele, kes olid endast teatanud pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (vaata põhjendust 3). |
| --- | --- |

(21)

Tagamaks, et komisjon on saanud kogu uurimiseks vajaliku informatsiooni, saatis ta uued küsimustikud kõikidele huvitatud isikutele, kes olid endast teatanud pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas (vaata põhjendust 3).

| (22) | Vaatlusaluse toote ning HRV, võrdlusriigi (Jaapan) ja USA siseturul toodetud ja müüdava TCCA vahel erinevusi ei leitud. Jaapanis toodetaval ja müüdaval TCCA-l on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugune kasutus nagu HRVst ühendusse eksporditaval TCCA-l. |
| --- | --- |

(22)

Vaatlusaluse toote ning HRV, võrdlusriigi (Jaapan) ja USA siseturul toodetud ja müüdava TCCA vahel erinevusi ei leitud. Jaapanis toodetaval ja müüdaval TCCA-l on samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugune kasutus nagu HRVst ühendusse eksporditaval TCCA-l.

| (23) | Erinevusi ei leitud ka vaatlusaluse toote ning koostööd tegevate ühenduse tootjate toodetava ja ühenduse turul müüdava TCCA vahel. Mõlemal tootel on HRVst ja USAst ühendusse eksporditava TCCAga samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugune kasutus. |
| --- | --- |

(23)

Erinevusi ei leitud ka vaatlusaluse toote ning koostööd tegevate ühenduse tootjate toodetava ja ühenduse turul müüdava TCCA vahel. Mõlemal tootel on HRVst ja USAst ühendusse eksporditava TCCAga samasugused füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugune kasutus.

| (24) | Järelikult on HRV, USA ja võrdlusriigi (Jaapan) siseturul toodetaval ja müüdaval TCCA-l ning ühenduse turul ühenduse tootjate toodetaval ja müüdaval TCCA-l samasugused põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugune kasutus. Seepärast käsitatakse neid tooteid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(24)

Järelikult on HRV, USA ja võrdlusriigi (Jaapan) siseturul toodetaval ja müüdaval TCCA-l ning ühenduse turul ühenduse tootjate toodetaval ja müüdaval TCCA-l samasugused põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samasugune kasutus. Seepärast käsitatakse neid tooteid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

B.   DUMPING

1.   Üldised meetodid

| (25) | Siin esitatud üldisi meetodeid on kohaldatud koostööd tegeva USA eksportiva tootja ning HRV eksportivate tootjate suhtes, kelle suhtes rakendati turumajanduslikku kohtlemist. Seetõttu kirjeldatakse allpool asjaomaste riikide puhul dumpingu kohta tehtud järeldustes ainult igale eksportivale riigile iseloomulikke küsimusi. |
| --- | --- |

(25)

Siin esitatud üldisi meetodeid on kohaldatud koostööd tegeva USA eksportiva tootja ning HRV eksportivate tootjate suhtes, kelle suhtes rakendati turumajanduslikku kohtlemist. Seetõttu kirjeldatakse allpool asjaomaste riikide puhul dumpingu kohta tehtud järeldustes ainult igale eksportivale riigile iseloomulikke küsimusi.

1.1.   Normaalväärtus

| (26) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon kõigepealt iga eksportiva tootja puhul kindlaks, kas äriühingu vaatlusaluse toote kogu omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(26)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks tegi komisjon kõigepealt iga eksportiva tootja puhul kindlaks, kas äriühingu vaatlusaluse toote kogu omamaine müük oli tüüpiline võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline siis, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustab vähemalt 5 % ühendusse suunatud eksportmüügi kogumahust.

| (27) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need TCCA liigid, mida siseriiklikul turul müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(27)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need TCCA liigid, mida siseriiklikul turul müüsid tüüpilise omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid ühendusse eksportimiseks müüdud liikidega identsed või otseselt võrreldavad.

| (28) | Iga eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdava ning ühendusse eksportimiseks müüdud TCCA liikidega identse või otseselt võrreldava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Konkreetset liik TCCA omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht HRV-d käsitleva uurimisperioodi ja USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % võrreldavat liiki ühendusse eksporditud TCCA müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(28)

Iga eksportivate tootjate poolt omamaisel turul müüdava ning ühendusse eksportimiseks müüdud TCCA liikidega identse või otseselt võrreldava liigi puhul tehti kindlaks, kas omamaine müük oli algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses piisavalt tüüpiline. Konkreetset liik TCCA omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht HRV-d käsitleva uurimisperioodi ja USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul moodustas vähemalt 5 % võrreldavat liiki ühendusse eksporditud TCCA müügi kogumahust.

| (29) | Kontrollimaks, kas iga TCCA liigi tüüpilises koguses omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse TCCA liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud TCCA liigi müügimaht vastas rohkem kui 80-le protsendile kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmishinnaga samaväärne või sellest kõrgem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus uurimisperioodide jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui TCCA liigi tulutoova müügi maht oli alla 80 % selle liigi müügi kogumahust või kui konkreetse liigi kaalutud keskmine hind oli tootmishinnast madalam, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis võrdus ainult konkreetse tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, arvestades et müük moodustas 10 % või rohkem kõnealuse liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(29)

Kontrollimaks, kas iga TCCA liigi tüüpilises koguses omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, tehti kindlaks, kui suure osa kõnealuse TCCA liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Kui tootmiskuludega võrduva või neid ületava netomüügihinnaga müüdud TCCA liigi müügimaht vastas rohkem kui 80-le protsendile kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmishinnaga samaväärne või sellest kõrgem, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus uurimisperioodide jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui TCCA liigi tulutoova müügi maht oli alla 80 % selle liigi müügi kogumahust või kui konkreetse liigi kaalutud keskmine hind oli tootmishinnast madalam, võeti normaalväärtuse aluseks tegelik omamaine hind, mis võrdus ainult konkreetse tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega, arvestades et müük moodustas 10 % või rohkem kõnealuse liigi müügi kogumahust.

| (30) | Kui teatavat liiki TCCA tulutoova müügi maht oli alla 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(30)

Kui teatavat liiki TCCA tulutoova müügi maht oli alla 10 % selle liigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset liiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

| (31) | Kui eksportiva tootja müüdava teatava liigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, leiti, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks on otstarbekas kasutada kõnealust liiki TCCA arvestuslikku väärtust. |
| --- | --- |

(31)

Kui eksportiva tootja müüdava teatava liigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, leiti, et normaalväärtuse kindlaksmääramiseks on otstarbekas kasutada kõnealust liiki TCCA arvestuslikku väärtust.

| (32) | Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud liikide eksportija poolt kantud tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(32)

Sellest tulenevalt arvutati normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3 selliselt, et eksporditud liikide eksportija poolt kantud tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal. Selleks uuris komisjon, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (33) | Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes ekspordimahuga ühendusse. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks nende liikide omamaise müügi põhjal, mida müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks kohaldati põhjenduses 29 sätestatud metoodikat. |
| --- | --- |

(33)

Tegelikke omamaiseid müügi-, üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes ekspordimahuga ühendusse. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks nende liikide omamaise müügi põhjal, mida müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus. Selleks kohaldati põhjenduses 29 sätestatud metoodikat.

1.2.   Ekspordihind

| (34) | Kõikidel juhtudel, kui vaatlusalune toode eksporditi otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. Muudel juhtudel kohaldati artikli 2 lõiget 9. |
| --- | --- |

(34)

Kõikidel juhtudel, kui vaatlusalune toode eksporditi otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 8 põhjal, st tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. Muudel juhtudel kohaldati artikli 2 lõiget 9.

1.3.   Võrdlus

| (35) | Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, kohandati hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamist lubati kõikidel juhtudel, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks. |
| --- | --- |

(35)

Normaalväärtust võrreldi ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil. Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, kohandati hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi nõuetekohaselt vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kohandamist lubati kõikidel juhtudel, kui seda peeti mõistlikuks, täpseks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuks.

1.4.   Dumpingumarginaal

| (36) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga eksportiva tootja puhul kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(36)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga eksportiva tootja puhul kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (37) | Koostöös mitteosalenud äriühingute puhul tehti dumpingu jääkmarginaal kindlaks teadaolevate üksikasjade põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(37)

Koostöös mitteosalenud äriühingute puhul tehti dumpingu jääkmarginaal kindlaks teadaolevate üksikasjade põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (38) | HRV koostöös osalevate eksportijate ekspordimahud moodustasid umbes 70 % kogu uurimisperioodi jooksul HRV-st ühendusse saabunud impordist ning kõikide meetmete mõjususe tagamiseks otsustati kehtestada dumpingu jääkmarginaal kõrgeimate dumpingumarginaalidega vaatlusaluste toodete tüüpiliste liikide puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaali tasemel, lähtudes kahest koostöös osalevast äriühingust, kelle suhtes ei kohaldatud ei individuaalset kohtlemist ega turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(38)

HRV koostöös osalevate eksportijate ekspordimahud moodustasid umbes 70 % kogu uurimisperioodi jooksul HRV-st ühendusse saabunud impordist ning kõikide meetmete mõjususe tagamiseks otsustati kehtestada dumpingu jääkmarginaal kõrgeimate dumpingumarginaalidega vaatlusaluste toodete tüüpiliste liikide puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaali tasemel, lähtudes kahest koostöös osalevast äriühingust, kelle suhtes ei kohaldatud ei individuaalset kohtlemist ega turumajanduslikku kohtlemist.

| (39) | USAs asuvate koostöös osalevate eksportijate ekspordimahud moodustasid vähem kui 40 % kogu uurimisperioodi jooksul Ameerika Ühendriikidest ühendusse saabunud impordist ning kõikide meetmete mõjususe tagamiseks otsustati kehtestada dumpingu jääkmarginaal kõrgeimate dumpingumarginaalidega vaatlusaluste toodete tüüpiliste liikide osas kehtestatud dumpingumarginaali tasemel, lähtudes kahest koostöös osalevast eksportijast. |
| --- | --- |

(39)

USAs asuvate koostöös osalevate eksportijate ekspordimahud moodustasid vähem kui 40 % kogu uurimisperioodi jooksul Ameerika Ühendriikidest ühendusse saabunud impordist ning kõikide meetmete mõjususe tagamiseks otsustati kehtestada dumpingu jääkmarginaal kõrgeimate dumpingumarginaalidega vaatlusaluste toodete tüüpiliste liikide osas kehtestatud dumpingumarginaali tasemel, lähtudes kahest koostöös osalevast eksportijast.

2.   Hiina Rahvavabariik

2.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (40) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse HRVst pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele.

| (41) | Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(41)

Need kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõikidel juhtudel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõikidel juhtudel;

| 3. | puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (42) | Kuus HRV eksportivat tootjat taotles vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b turumajanduslikku kohtlemist ning nad täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Komisjon püüdis kontrollida nende kuue äriühingu valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud ning vajalikuks peetud andmeid. |
| --- | --- |

(42)

Kuus HRV eksportivat tootjat taotles vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b turumajanduslikku kohtlemist ning nad täitsid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi. Komisjon püüdis kontrollida nende kuue äriühingu valdustes kõiki turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud ning vajalikuks peetud andmeid.

| (43) | Uurimise käigus tehti kindlaks, et kuuest Hiina eksportivast tootjast kolmel olid täidetud turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikud tingimused. Need kolm HRVs asuvat eksportivat tootjat, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, on:






  — | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited |
| --- | --- | --- |

(43)

Uurimise käigus tehti kindlaks, et kuuest Hiina eksportivast tootjast kolmel olid täidetud turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalikud tingimused. Need kolm HRVs asuvat eksportivat tootjat, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, on:

—

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

| — | Puyang Cleanway Chemicals Limited |
| --- | --- |

—

Puyang Cleanway Chemicals Limited

| — | Heze Huayi Chemical Co. Limited. |
| --- | --- |

—

Heze Huayi Chemical Co. Limited.

| (44) | Ülejäänud kolm taotlust tuli tagasi lükata. Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte sellest, kuivõrd oli nende kolme äriühingu puhul, mille suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, täidetud viis algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumi.










  Äriühing | Kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 1 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 2 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 3 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 4 | Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 5 |
| 1 | Pole täidetud | Täidetud | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 2 | Pole täidetud | Pole täidetud | Pole täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 3 | Täidetud | Pole täidetud | Pole täidetud | Täidetud | Täidetud |
| Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate küsimustike kontrollitud vastused. |

(44)

Ülejäänud kolm taotlust tuli tagasi lükata. Järgmises tabelis on esitatud kokkuvõte sellest, kuivõrd oli nende kolme äriühingu puhul, mille suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, täidetud viis algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumi.

Äriühing

Kriteeriumid

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 1

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 2

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 3

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 4

Artikli 2 lõike 7 punkti c taane 5

1

Pole täidetud

Täidetud

Täidetud

Täidetud

Täidetud

2

Pole täidetud

Pole täidetud

Pole täidetud

Täidetud

Täidetud

3

Täidetud

Pole täidetud

Pole täidetud

Täidetud

Täidetud

Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate küsimustike kontrollitud vastused.

| (45) | Asjaomastele äriühingutele ning kaebuse esitajale anti võimalus kommenteerida ülaltoodud järeldusi. Kolm eksportivat tootjat, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud, teatasid, et selline otsus oli vale ning nende suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(45)

Asjaomastele äriühingutele ning kaebuse esitajale anti võimalus kommenteerida ülaltoodud järeldusi. Kolm eksportivat tootjat, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud, teatasid, et selline otsus oli vale ning nende suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (46) | 1. äriühing väitis, et põhiline põhjus nende turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseks oli see, et kaudselt kuulub enamik nende aktsiaid (60 %) riigile. Äriühing juhtis siiski tähelepanu asjaolule, et riigi sekkumine äriühingu otsustesse ei ole tõendatud. Lisaks sellele väideti, et äriühing on Shanghai börsil noteeritud ning börsinimekirja saamise tingimuste täitmine peaks tagama riigi sobimatu sekkumise vältimise. |
| --- | --- |

(46)

1. äriühing väitis, et põhiline põhjus nende turumajandusliku kohtlemise taotluse tagasilükkamiseks oli see, et kaudselt kuulub enamik nende aktsiaid (60 %) riigile. Äriühing juhtis siiski tähelepanu asjaolule, et riigi sekkumine äriühingu otsustesse ei ole tõendatud. Lisaks sellele väideti, et äriühing on Shanghai börsil noteeritud ning börsinimekirja saamise tingimuste täitmine peaks tagama riigi sobimatu sekkumise vältimise.

| (47) | Uurimise eesmärk on muu hulgas hinnata, millisel määral võiks riik sekkuda äriotsustesse ning milliseid meetmeid on äriühing sellise sekkumise vältimiseks võtnud. |
| --- | --- |

(47)

Uurimise eesmärk on muu hulgas hinnata, millisel määral võiks riik sekkuda äriotsustesse ning milliseid meetmeid on äriühing sellise sekkumise vältimiseks võtnud.

| (48) | Selles suhtes leiti, et riigi käes on enamik juhatuse juhtivkohti ning et riigi poolt ametisse määratud juhtide hääletusõiguse suhtes nõukogus ei olnud seatud mingeid piiranguid (vähemuse kaitse). Äriühing ei suutnud tõestada, et riigi sellise sekkumise vältimiseks tulevikus on võetud meetmeid. |
| --- | --- |

(48)

Selles suhtes leiti, et riigi käes on enamik juhatuse juhtivkohti ning et riigi poolt ametisse määratud juhtide hääletusõiguse suhtes nõukogus ei olnud seatud mingeid piiranguid (vähemuse kaitse). Äriühing ei suutnud tõestada, et riigi sellise sekkumise vältimiseks tulevikus on võetud meetmeid.

| (49) | Kuigi noteerimine Shanghai börsil eeldab muu hulgas, et aktsionäride nõukogu peab määrama vähemalt 3 “sõltumatut juhti” (isikud, kes ei esinda aktsionäre ning kellel on äriühingu tegevuse jaoks asjakohased ametialased oskused), ei ole börsil noteerimine iseseenesest kaitseks riigi sobimatu sekkumise vastu. Nagu juba mainitud, ei kohaldatud hääletuspiiranguid, mis oleksid takistanud riigi määratud juhtide enamust tegemast vähemuses olevate sõltumatute juhtide tahtega vastuolus olevaid otsuseid. |
| --- | --- |

(49)

Kuigi noteerimine Shanghai börsil eeldab muu hulgas, et aktsionäride nõukogu peab määrama vähemalt 3 “sõltumatut juhti” (isikud, kes ei esinda aktsionäre ning kellel on äriühingu tegevuse jaoks asjakohased ametialased oskused), ei ole börsil noteerimine iseseenesest kaitseks riigi sobimatu sekkumise vastu. Nagu juba mainitud, ei kohaldatud hääletuspiiranguid, mis oleksid takistanud riigi määratud juhtide enamust tegemast vähemuses olevate sõltumatute juhtide tahtega vastuolus olevaid otsuseid.

| (50) | 2. äriühing väitis, et põhjendus, miks nende turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükati, st asjaolu et riik kontrollis 2. äriühingut otsese ja kaudse osaluse kaudu kolmes muus äriühingus, millele omakorda kuulus enamik 2. äriühingu aktsiaid, on ebakorrektne. Täpsemalt kahtles ta põhjenduses, et äriühingut ABC, millele kuulub 48 % 2. äriühingust, valitseb riik, sest 80 % ABC aktsiaid kuulus töötajatele, keda esindas personalikomitee. 2. äriühing vaidlustas väite, et ABC personalikomiteed kontrollib riik. |
| --- | --- |

(50)

2. äriühing väitis, et põhjendus, miks nende turumajandusliku kohtlemise taotlus tagasi lükati, st asjaolu et riik kontrollis 2. äriühingut otsese ja kaudse osaluse kaudu kolmes muus äriühingus, millele omakorda kuulus enamik 2. äriühingu aktsiaid, on ebakorrektne. Täpsemalt kahtles ta põhjenduses, et äriühingut ABC, millele kuulub 48 % 2. äriühingust, valitseb riik, sest 80 % ABC aktsiaid kuulus töötajatele, keda esindas personalikomitee. 2. äriühing vaidlustas väite, et ABC personalikomiteed kontrollib riik.

| (51) | ABC omandi ja kontrolli puhul tuleks rõhutada, et ABC ei olnud äriühing, mille suhtes viidi läbi turumajandusliku kohtlemisega seotud uurimine. Riigile kuulub 20 % ABCst ning ülejäänud 80 % on jagatud rohkem kui 1 000 töötaja vahel ja seega on alust järeldada, et riik on suurim üksikaktsionär ning seega kuulub talle tegelik kontroll ABC üle. |
| --- | --- |

(51)

ABC omandi ja kontrolli puhul tuleks rõhutada, et ABC ei olnud äriühing, mille suhtes viidi läbi turumajandusliku kohtlemisega seotud uurimine. Riigile kuulub 20 % ABCst ning ülejäänud 80 % on jagatud rohkem kui 1 000 töötaja vahel ja seega on alust järeldada, et riik on suurim üksikaktsionär ning seega kuulub talle tegelik kontroll ABC üle.

| (52) | 2. äriühing vaidles ka vastu järeldusele, mille kohaselt see leiti olevat de facto tihedalt seotud äriühinguga “DEF”. Komisjoni sellise järelduse aluseks oli, et 2. äriühing i) jagas DEF-ga ruume (DEF andis maaõigused 2. äriühingu allkasutusse); ii) ostis osa kõige olulisemaid toormaterjale DEF-lt ja iii) oli DEF-le laenanud märkimisväärse summa raha. 2. äriühing väitis, et kõik need märkused on kaubanduslikult selgitatavad ning mingil juhul ei tõenda ükski neist liitumist DEFga. |
| --- | --- |

(52)

2. äriühing vaidles ka vastu järeldusele, mille kohaselt see leiti olevat de facto tihedalt seotud äriühinguga “DEF”. Komisjoni sellise järelduse aluseks oli, et 2. äriühing i) jagas DEF-ga ruume (DEF andis maaõigused 2. äriühingu allkasutusse); ii) ostis osa kõige olulisemaid toormaterjale DEF-lt ja iii) oli DEF-le laenanud märkimisväärse summa raha. 2. äriühing väitis, et kõik need märkused on kaubanduslikult selgitatavad ning mingil juhul ei tõenda ükski neist liitumist DEFga.

| (53) | Kõigepealt tuleks märkida, et DEF on kaudselt riigi kontrolli all. Teiseks, kuigi iga eelmises põhjenduses esitatud tähelepaneku tagamaad võivad olla kaubanduslikult põhjendatud, ei ole see vastuolus järeldusega, et 2. äriühing on DEFga tihedalt seotud. Kõnealuse kriteeriumi puhul ei ole suurimaks vastuväiteks turumajandusliku kohtlemise kohaldamisele mitte seosed kui sellised, vaid asjaolu, et 2. äriühingul on sellised seosed äriühinguga, mida de facto kontrollib riik. |
| --- | --- |

(53)

Kõigepealt tuleks märkida, et DEF on kaudselt riigi kontrolli all. Teiseks, kuigi iga eelmises põhjenduses esitatud tähelepaneku tagamaad võivad olla kaubanduslikult põhjendatud, ei ole see vastuolus järeldusega, et 2. äriühing on DEFga tihedalt seotud. Kõnealuse kriteeriumi puhul ei ole suurimaks vastuväiteks turumajandusliku kohtlemise kohaldamisele mitte seosed kui sellised, vaid asjaolu, et 2. äriühingul on sellised seosed äriühinguga, mida de facto kontrollib riik.

| (54) | 2. äriühingu puhul leiti, et ta on de jure riigi kontrolli all kolme erineva, riigi kontrollitava aktsionäri kaudu ja de facto riigi märkimisväärse kontrolli all tulenevalt seostest riigi kontrolli all oleva aktsionäriga DEF. Eelpool mainitu põhjal ning sellise sekkumise vastaste meetmete puudumise tõttu on olemas riigi sekkumise selge oht. |
| --- | --- |

(54)

2. äriühingu puhul leiti, et ta on de jure riigi kontrolli all kolme erineva, riigi kontrollitava aktsionäri kaudu ja de facto riigi märkimisväärse kontrolli all tulenevalt seostest riigi kontrolli all oleva aktsionäriga DEF. Eelpool mainitu põhjal ning sellise sekkumise vastaste meetmete puudumise tõttu on olemas riigi sekkumise selge oht.

| (55) | 2. äriühing väitis ka, et asjaolu, et DEFle laenatud raha ei võetud arvele vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, mida ka tunnistati, ei omanud mingit mõju normaalväärtuse arvutamisele, ning seda ei saa seetõttu nende vastu kasutada seoses turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmisega. |
| --- | --- |

(55)

2. äriühing väitis ka, et asjaolu, et DEFle laenatud raha ei võetud arvele vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, mida ka tunnistati, ei omanud mingit mõju normaalväärtuse arvutamisele, ning seda ei saa seetõttu nende vastu kasutada seoses turumajandusliku kohtlemise kriteeriumide täitmisega.

| (56) | Raha laenamine pangalt ning selle edasilaenamine (riigi kontrollitavatele) aktsionäridele (olenemata kõigist muudest juriidilistest aspektidest, nagu teiste vähemusosanike ja teiste võlausaldajate huvide kaitse) ei olnud rahvusvaheliste raamatupidamiseeskirjade kohaselt raamatupidamisandmetesse kantud. Eelnevast lähtudes ning võttes arvesse kõnealuse summa suurust ja asjaolu, et audiitorid selles küsimuses ei reageerinud, on selge, et kõnealune äriühing ei vastanud kriteeriumile 2. |
| --- | --- |

(56)

Raha laenamine pangalt ning selle edasilaenamine (riigi kontrollitavatele) aktsionäridele (olenemata kõigist muudest juriidilistest aspektidest, nagu teiste vähemusosanike ja teiste võlausaldajate huvide kaitse) ei olnud rahvusvaheliste raamatupidamiseeskirjade kohaselt raamatupidamisandmetesse kantud. Eelnevast lähtudes ning võttes arvesse kõnealuse summa suurust ja asjaolu, et audiitorid selles küsimuses ei reageerinud, on selge, et kõnealune äriühing ei vastanud kriteeriumile 2.

| (57) | 3. äriühing väitis, et põhjus, miks selle äriühingu suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, nimelt et nende raamatupidamine ei olnud vastavuses rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ei omanud mingit mõju normaalväärtuse arvutamisele ning ei tohiks seetõttu olla aluseks turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest keeldumisele. |
| --- | --- |

(57)

3. äriühing väitis, et põhjus, miks selle äriühingu suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata, nimelt et nende raamatupidamine ei olnud vastavuses rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, ei omanud mingit mõju normaalväärtuse arvutamisele ning ei tohiks seetõttu olla aluseks turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest keeldumisele.

| (58) | Kõnealuse äriühingu puhul ei peetud 2. kriteeriumi täidetuks, sest äriühingu raamatupidamisdokumentides oli vigane kanne maaõiguste ostu kohta. Kõnealune summa oli märkimisväärne ning vigane kanne kajastus ka raamatupidamise aastaaruandes. Audiitorid sellele ei reageerinud. Eespoolöeldu põhjal jõuti järeldusele, et äriühing ei vasta kriteeriumile 2. |
| --- | --- |

(58)

Kõnealuse äriühingu puhul ei peetud 2. kriteeriumi täidetuks, sest äriühingu raamatupidamisdokumentides oli vigane kanne maaõiguste ostu kohta. Kõnealune summa oli märkimisväärne ning vigane kanne kajastus ka raamatupidamise aastaaruandes. Audiitorid sellele ei reageerinud. Eespoolöeldu põhjal jõuti järeldusele, et äriühing ei vasta kriteeriumile 2.

| (59) | Kaebuse esitaja väitis, et ühegi äriühingu suhtes ei tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. Kaebuse esitaja väitis muu hulgas, et kuna Hiina äriühingud kohaldasid Hiina raamatupidamisstandardeid (ning neid auditeerisid Hiina auditeerimisettevõtted), mis ei ole ilmtingimata sarnased rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, oleks see olnud kriteeriumi 2 rikkumine. Lisaks sellele väitis ta, et kuna Hiina valitsuse otsuse kohaselt on Hiina valuuta seotud USA dollariga, ei vahetanud ükski koostöös osalev eksportija valuutat turukursi alusel – see oleks olnud kriteeriumi 5 rikkumine. Kriteeriumide kumulatiivse hindamise põhjal väitis kaebuse esitaja, et ükski HRVs asuvatest koostööd tegevatest eksportijatest ei vasta turumajandusliku kohtlemise nõuetele. |
| --- | --- |

(59)

Kaebuse esitaja väitis, et ühegi äriühingu suhtes ei tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist. Kaebuse esitaja väitis muu hulgas, et kuna Hiina äriühingud kohaldasid Hiina raamatupidamisstandardeid (ning neid auditeerisid Hiina auditeerimisettevõtted), mis ei ole ilmtingimata sarnased rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, oleks see olnud kriteeriumi 2 rikkumine. Lisaks sellele väitis ta, et kuna Hiina valitsuse otsuse kohaselt on Hiina valuuta seotud USA dollariga, ei vahetanud ükski koostöös osalev eksportija valuutat turukursi alusel – see oleks olnud kriteeriumi 5 rikkumine. Kriteeriumide kumulatiivse hindamise põhjal väitis kaebuse esitaja, et ükski HRVs asuvatest koostööd tegevatest eksportijatest ei vasta turumajandusliku kohtlemise nõuetele.

| (60) | Seaduse kohaselt on Hiina äriühingud kohustatud pidama oma raamatupidamisdokumente HRV raamatupidamisseaduse kohaselt, samuti peab neil olema Hiina audiitor. Seda ei saa kasutada ühegi turumajanduslikku kohtlemist taotlevale äriühingu vastu. Raamatupidamisseadus on vastu võetud selleks, et rakendada HRVs rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid. Nagu institutsioonide pidev kogemus on näidanud, ei kujuta seadus kui selline takistust turumajandusliku kohtlemise saamisele. |
| --- | --- |

(60)

Seaduse kohaselt on Hiina äriühingud kohustatud pidama oma raamatupidamisdokumente HRV raamatupidamisseaduse kohaselt, samuti peab neil olema Hiina audiitor. Seda ei saa kasutada ühegi turumajanduslikku kohtlemist taotlevale äriühingu vastu. Raamatupidamisseadus on vastu võetud selleks, et rakendada HRVs rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid. Nagu institutsioonide pidev kogemus on näidanud, ei kujuta seadus kui selline takistust turumajandusliku kohtlemise saamisele.

| (61) | Seega seisneb kriteeriumi 2 kontrollimine põhiliselt selles, kas Hiina raamatupidamisseadust rakendatakse nõuetekohaselt kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Sellega kontrollitakse ka, kas raamatupidamisdokumente on auditeeritud sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. |
| --- | --- |

(61)

Seega seisneb kriteeriumi 2 kontrollimine põhiliselt selles, kas Hiina raamatupidamisseadust rakendatakse nõuetekohaselt kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Sellega kontrollitakse ka, kas raamatupidamisdokumente on auditeeritud sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega.

| (62) | Tõsiasi, et Hiina valuuta RMB on seotud USA dollariga, on Hiina valitsuse otsus ning turumajandusliku kohtlemise taotlejat ei saa selle eest vastutavaks pidada. Ka teised riigid, eriti Ladina-Ameerikas, on varem selliseid otsuseid teinud. Institutsioonide järjepidev tava on pidada seda kriteeriumi täidetuks, kui äriühing kasutab kõikide välisvaluutaga seotud tehingute tegemiseks ametlikku vahetuskurssi. Sellega tagatakse, et musta turu praktikat ei kasutata. Leiti, et kõigil käesoleva uurimise puhul koostööd teinud eksportijatel oli võimalik äritegevusest saadud välisvaluutat osta ja müüa hoolimata sellest, et RMB/USD vahetuskurss on seotud. |
| --- | --- |

(62)

Tõsiasi, et Hiina valuuta RMB on seotud USA dollariga, on Hiina valitsuse otsus ning turumajandusliku kohtlemise taotlejat ei saa selle eest vastutavaks pidada. Ka teised riigid, eriti Ladina-Ameerikas, on varem selliseid otsuseid teinud. Institutsioonide järjepidev tava on pidada seda kriteeriumi täidetuks, kui äriühing kasutab kõikide välisvaluutaga seotud tehingute tegemiseks ametlikku vahetuskurssi. Sellega tagatakse, et musta turu praktikat ei kasutata. Leiti, et kõigil käesoleva uurimise puhul koostööd teinud eksportijatel oli võimalik äritegevusest saadud välisvaluutat osta ja müüa hoolimata sellest, et RMB/USD vahetuskurss on seotud.

| (63) | Seega lükati kaebuse esitaja edastatud väited tagasi. |
| --- | --- |

(63)

Seega lükati kaebuse esitaja edastatud väited tagasi.

2.2.   Individuaalne kohtlemine

| (64) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes on võimalik kehtestada kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingute suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c või kui äriühing suudab algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt tõendada, et:






  1. | täielikult või osaliselt välisomandis olevad ettevõtted või ühisettevõtted on vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; |
| --- | --- | --- |

(64)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes on võimalik kehtestada kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingute suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist vastavalt artikli 2 lõike 7 punktile c või kui äriühing suudab algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt tõendada, et:

1.

täielikult või osaliselt välisomandis olevad ettevõtted või ühisettevõtted on vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma;

| 2. | nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; |
| --- | --- |

2.

nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud;

| 3. | enamusosalus kuulub eraisikutele; |
| --- | --- |

3.

enamusosalus kuulub eraisikutele;

| 4. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel; |
| --- | --- |

4.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel;

| 5. | riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

5.

riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (65) | Kuus eksportivat tootjat taotlesid lisaks turumajanduslikule kohtlemisele ka individuaalset kohtlemist juhul, kui nende suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata. Kättesaadava teabe põhjal tehti kindlaks, et üks äriühing, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist rakendada ei saanud, vastas kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele. |
| --- | --- |

(65)

Kuus eksportivat tootjat taotlesid lisaks turumajanduslikule kohtlemisele ka individuaalset kohtlemist juhul, kui nende suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldata. Kättesaadava teabe põhjal tehti kindlaks, et üks äriühing, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist rakendada ei saanud, vastas kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.

| (66) | Ülejäänud kahe äriühingu puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist kohaldada ei saanud, leiti, et nad on valdavalt riigi omandis. Nende äriühingute puhul peeti riikliku sekkumise ohtu oluliseks. Võttes arvesse vaatlusaluse toote olemust, mida ei saa tuvastada kui konkreetse tootja toodet, koosmõjus riigi omandiga, leiti, et on märkimisväärne oht, et meetmetest hoitakse kõrvale, kasutades eksportimiseks äriühingut, mille suhtes kohaldatakse madalamaid tollimakse. Järelikult ei olnud algmääruse artikli 9 lõike 5 punktides c ja e sätestatud tingimused täidetud. Seetõttu otsustati nende suhtes individuaalset kohtlemist mitte kohaldada. |
| --- | --- |

(66)

Ülejäänud kahe äriühingu puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist kohaldada ei saanud, leiti, et nad on valdavalt riigi omandis. Nende äriühingute puhul peeti riikliku sekkumise ohtu oluliseks. Võttes arvesse vaatlusaluse toote olemust, mida ei saa tuvastada kui konkreetse tootja toodet, koosmõjus riigi omandiga, leiti, et on märkimisväärne oht, et meetmetest hoitakse kõrvale, kasutades eksportimiseks äriühingut, mille suhtes kohaldatakse madalamaid tollimakse. Järelikult ei olnud algmääruse artikli 9 lõike 5 punktides c ja e sätestatud tingimused täidetud. Seetõttu otsustati nende suhtes individuaalset kohtlemist mitte kohaldada.

| (67) | Seetõttu leiti, et individuaalset kohtlemist saab kohaldada järgmise HRVs asuva tootja suhtes:






  — | Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited |
| --- | --- | --- |

(67)

Seetõttu leiti, et individuaalset kohtlemist saab kohaldada järgmise HRVs asuva tootja suhtes:

—

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

2.3.   Normaalväärtuse määramine

2.3.1.   Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist

a)   Võrdlusriik

| (68) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb mitteturumajanduslike riikide puhul ning ulatuses, mil turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada, siirderiikide puhul normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(68)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb mitteturumajanduslike riikide puhul ning ulatuses, mil turumajanduslikku kohtlemist ei saa kohaldada, siirderiikide puhul normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtivate hindade või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (69) | Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Mehhikot HRV normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina ning kutsus huvitatud isikuid üles seda kommenteerima. |
| --- | --- |

(69)

Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Mehhikot HRV normaalväärtuse kehtestamiseks sobiva võrdlusriigina ning kutsus huvitatud isikuid üles seda kommenteerima.

| (70) | Üks ühenduse importija oli sellele ettepanekule vastu, väites, et Mehhiko ei ole tüüpiline, sest seal kehtestati 20. detsembril 2002 dumpinguvastased meetmed HRVst pärit TCCA impordi suhtes ja sellega peatati konkurents Mehhiko turul. Kuna teadaolev Mehhiko TCCA tootja keeldus uurimise raames koostööd tegemast, oli komisjon igal juhul sunnitud otsima alternatiivset võrdlusriiki, mida saaks pidada tüüpiliseks. Kaebuse esitaja ning koostööd tegevate eksportivate tootjatega peetud arutlustest selgus, et alles on jäänud ainult kaks riiki, mis võivad olla tüüpilised: Ameerika Ühendriigid ja Jaapan. |
| --- | --- |

(70)

Üks ühenduse importija oli sellele ettepanekule vastu, väites, et Mehhiko ei ole tüüpiline, sest seal kehtestati 20. detsembril 2002 dumpinguvastased meetmed HRVst pärit TCCA impordi suhtes ja sellega peatati konkurents Mehhiko turul. Kuna teadaolev Mehhiko TCCA tootja keeldus uurimise raames koostööd tegemast, oli komisjon igal juhul sunnitud otsima alternatiivset võrdlusriiki, mida saaks pidada tüüpiliseks. Kaebuse esitaja ning koostööd tegevate eksportivate tootjatega peetud arutlustest selgus, et alles on jäänud ainult kaks riiki, mis võivad olla tüüpilised: Ameerika Ühendriigid ja Jaapan.

| (71) | Ameerika Ühendriigid algatasid 4. juunil 2004 dumpinguvastase uurimise muu hulgas Hispaaniast pärit TCCA impordi suhtes ja komisjon teatas 13. oktoobril 2004 dumpinguvastase menetluse algatamisest Ameerika Ühendriikidest pärit TCCA ühendusse importimise suhtes (vaata põhjendus 4) ning seega peeti ebatõenäoliseks, et ükski Ameerika Ühendriikides asuv eksportiv tootja oleks nõus koostööd tegema. |
| --- | --- |

(71)

Ameerika Ühendriigid algatasid 4. juunil 2004 dumpinguvastase uurimise muu hulgas Hispaaniast pärit TCCA impordi suhtes ja komisjon teatas 13. oktoobril 2004 dumpinguvastase menetluse algatamisest Ameerika Ühendriikidest pärit TCCA ühendusse importimise suhtes (vaata põhjendus 4) ning seega peeti ebatõenäoliseks, et ükski Ameerika Ühendriikides asuv eksportiv tootja oleks nõus koostööd tegema.

| (72) | Jaapanis asuvate TCCA tootjatega peetud kõneluste järel oli üks Jaapani tootja lõpuks nõus uurimise käigus koostööd tegema. |
| --- | --- |

(72)

Jaapanis asuvate TCCA tootjatega peetud kõneluste järel oli üks Jaapani tootja lõpuks nõus uurimise käigus koostööd tegema.

| (73) | Ükski koostööd tegev isik ei ole vaidlustanud ettepanekut võtta normaalväärtuse määramise aluseks Jaapanis asuvalt tootjalt saadud teave. |
| --- | --- |

(73)

Ükski koostööd tegev isik ei ole vaidlustanud ettepanekut võtta normaalväärtuse määramise aluseks Jaapanis asuvalt tootjalt saadud teave.

| (74) | Ülaltoodut arvesse võttes otsustati, et Jaapan on vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(74)

Ülaltoodut arvesse võttes otsustati, et Jaapan on vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 sobiv võrdlusriik.

b)   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

| (75) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootja esitatud kontrollitud teabe põhjal, st Jaapanis asuva tootja poolt võrreldavate tooteliikide kohta antud arvestusliku normaalväärtuse põhjal. Müügi-, üld- ja halduskulude suurus arvutati vaatlusaluse toote käibe põhjal võrreldes äriühingu käibega ning kasumimarginaaliks võeti äriühingu kui terviku kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(75)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud, normaalväärtus kindlaks võrdlusriigi tootja esitatud kontrollitud teabe põhjal, st Jaapanis asuva tootja poolt võrreldavate tooteliikide kohta antud arvestusliku normaalväärtuse põhjal. Müügi-, üld- ja halduskulude suurus arvutati vaatlusaluse toote käibe põhjal võrreldes äriühingu käibega ning kasumimarginaaliks võeti äriühingu kui terviku kasumimarginaal.

2.3.2.   Normaalväärtuse ja ekspordihindade kindlaksmääramine tootjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist

a)   Normaalväärtus

| (76) | Äriühingutel, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, paluti vastata kõigile küsimustiku küsimustele, sealhulgas esitada teave omamaise müügi kohta ja teave vaatlusaluse toote tootmiskulude kohta ning neid vastuseid kontrolliti asjaomaste äriühingute valdustes. |
| --- | --- |

(76)

Äriühingutel, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, paluti vastata kõigile küsimustiku küsimustele, sealhulgas esitada teave omamaise müügi kohta ja teave vaatlusaluse toote tootmiskulude kohta ning neid vastuseid kontrolliti asjaomaste äriühingute valdustes.

| (77) | Normaalväärtuse kindlakstegemise puhul järgis komisjon põhjendustes 25–33 selgitatud metoodikat. |
| --- | --- |

(77)

Normaalväärtuse kindlakstegemise puhul järgis komisjon põhjendustes 25–33 selgitatud metoodikat.

| (78) | Kuna äriühingutel, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, puudus tavapärase kaubandustegevuse käigus piisav omamaine müük, arvestas komisjon normaalväärtuse iga äriühingu puhul selliselt, et liitis seoses eksporditud liikidega kantud tootmiskuludele käibel põhinevad põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaali (mis põhineb tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaisel müügil). |
| --- | --- |

(78)

Kuna äriühingutel, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, puudus tavapärase kaubandustegevuse käigus piisav omamaine müük, arvestas komisjon normaalväärtuse iga äriühingu puhul selliselt, et liitis seoses eksporditud liikidega kantud tootmiskuludele käibel põhinevad põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaali (mis põhineb tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud omamaisel müügil).

b)   Ekspordihinnad

| (79) | Turumajandusliku kohtlemise saanud äriühingute kogu eksportmüük ühendusse toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate hindade alusel. |
| --- | --- |

(79)

Turumajandusliku kohtlemise saanud äriühingute kogu eksportmüük ühendusse toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8 tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.

| (80) | Kui Hiina äriühingud ekspordivad vaatlusalust toodet, on neil õigus käibemaksu tagastusele 13 % ulatuses FOB-põhisest käibest. Äriühingud peavad oma arvepidamises siiski kohaldama käibemaksu, mille suurus on 17 % FOB-põhisest käibest. Seepärast võeti ekspordihindade arvutamisel nimetatud 4 % suurust vahet arvesse. |
| --- | --- |

(80)

Kui Hiina äriühingud ekspordivad vaatlusalust toodet, on neil õigus käibemaksu tagastusele 13 % ulatuses FOB-põhisest käibest. Äriühingud peavad oma arvepidamises siiski kohaldama käibemaksu, mille suurus on 17 % FOB-põhisest käibest. Seepärast võeti ekspordihindade arvutamisel nimetatud 4 % suurust vahet arvesse.

c)   Võrdlus

| (81) | Võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil ning samal kaubandustasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli väidetud ja näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle põhjal tehti võeti arvesse vahendustasude, lasti, kindlustuse, käitlemis- ja pakendamiskulude, laenukulude, pangatasude ning kontrollikulude erinevusi. |
| --- | --- |

(81)

Võrdlus tehti tehasest hankimise tasandil ning samal kaubandustasandil. Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli väidetud ja näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle põhjal tehti võeti arvesse vahendustasude, lasti, kindlustuse, käitlemis- ja pakendamiskulude, laenukulude, pangatasude ning kontrollikulude erinevusi.

2.4.   Dumpingumarginaal

2.4.1.   Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldatakse turumajanduslikku kohtlemist / individuaalset kohtlemist

| (82) | Kolme äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. |
| --- | --- |

(82)

Kolme äriühingu puhul, kellele võimaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11.

| (83) | Iga tooteliigi puhul, mida eksportis ühendusse äriühing, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigis kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse eksporditud vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11. |
| --- | --- |

(83)

Iga tooteliigi puhul, mida eksportis ühendusse äriühing, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi võrdlusriigis kindlaksmääratud kaalutud keskmist normaalväärtust ühendusse eksporditud vastava vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11.

| (84) | Ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 16,8 % |
| --- | --- | --- |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 17,4 % |
| Heze Huayi Chemical Co Limited | 9,2 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 39,0 % |

(84)

Ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

16,8 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

17,4 %

Heze Huayi Chemical Co Limited

9,2 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

39,0 %

2.4.2.   Kõigi teiste eksportivate tootjate puhul

2.4.2.1.   Kohaldatav metoodika

| (85) | Kõigi teiste HRV eksportijate suhtes kohaldatava tollimaksu arvutamiseks määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi kaebuses sisalduva teabe alusel arvutatud HRVst pärit vaatlusaluse toote koguimporti ning HRVs asuvate eksportijate vastuseid küsimustikele. Selle põhjal määrati kindlaks, et koostöö tase on umbes 70 %. |
| --- | --- |

(85)

Kõigi teiste HRV eksportijate suhtes kohaldatava tollimaksu arvutamiseks määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöö taseme. Võrreldi kaebuses sisalduva teabe alusel arvutatud HRVst pärit vaatlusaluse toote koguimporti ning HRVs asuvate eksportijate vastuseid küsimustikele. Selle põhjal määrati kindlaks, et koostöö tase on umbes 70 %.

2.4.2.2.   Koostöös osalevate eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist / individuaalset kohtlemist

| (86) | Nende kahe koostöös osaleva eksportija puhul, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist, arvutati dumpingumarginaal kummagi eksportija jaoks arvutatud individuaalsete dumpingumarginaalide kaalutud keskmise põhjal. Individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamisel võrreldi võrdlusriigi puhul kindlaks määratud normaalväärtuse kaalutud keskmist ja kahe asjaomase eksportija poolt esitatud ekspordihinna kaalutud keskmist. |
| --- | --- |

(86)

Nende kahe koostöös osaleva eksportija puhul, kellele ei võimaldatud ei turumajanduslikku kohtlemist ega individuaalset kohtlemist, arvutati dumpingumarginaal kummagi eksportija jaoks arvutatud individuaalsete dumpingumarginaalide kaalutud keskmise põhjal. Individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamisel võrreldi võrdlusriigi puhul kindlaks määratud normaalväärtuse kaalutud keskmist ja kahe asjaomase eksportija poolt esitatud ekspordihinna kaalutud keskmist.

| (87) | Ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  Nanning Chemical Industry Co. Limited | 39,0 % |
| --- | --- | --- |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 39,0 % |

(87)

Ajutised kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Nanning Chemical Industry Co. Limited

39,0 %

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

39,0 %

2.4.2.3.   Kõigi teiste eksportivate tootjate puhul

| (88) | Üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõigi teiste HRV eksportijate suhtes (st eksportijate suhtes, kes ei teinud menetluse käigus koostööd), on kehtestatud dumpingumarginaali tasemel, mis tehti kindlaks vaatlusaluse toote tüüpiliste liikide puhul, mille dumpingumarginaal kahel äriühingul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, oli kõrgeim (põhjendus 86). |
| --- | --- |

(88)

Üleriigiline dumpingumarginaal, mida kohaldatakse kõigi teiste HRV eksportijate suhtes (st eksportijate suhtes, kes ei teinud menetluse käigus koostööd), on kehtestatud dumpingumarginaali tasemel, mis tehti kindlaks vaatlusaluse toote tüüpiliste liikide puhul, mille dumpingumarginaal kahel äriühingul, kellele ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist, oli kõrgeim (põhjendus 86).

| (89) | Selle põhjal määrati üleriigiliseks dumpingumääraks ajutiselt 40,3 % CIF-hinnast ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(89)

Selle põhjal määrati üleriigiliseks dumpingumääraks ajutiselt 40,3 % CIF-hinnast ühenduse piiril.

3.   Ameerika Ühendriigid (USA)

| (90) | Teadaolevalt toodab USAs TCCAd kolm eksportivat tootjat. Vastused küsimustikule saadi kahelt eksportivalt tootjalt ning viielt nende eksportijatega seotud importijalt. |
| --- | --- |

(90)

Teadaolevalt toodab USAs TCCAd kolm eksportivat tootjat. Vastused küsimustikule saadi kahelt eksportivalt tootjalt ning viielt nende eksportijatega seotud importijalt.

| (91) | Kohapealsed kontrollkäigud tehti ainult koostöös osalevate eksportijate valdustesse. Ühenduses asuvate sidusimportijate kohta käivaid andmeid ei ole veel kontrollitud ning seetõttu põhinevad nende äriühingute puhul menetluse käesoleva etapi järeldused dokumentaalsel analüüsil. |
| --- | --- |

(91)

Kohapealsed kontrollkäigud tehti ainult koostöös osalevate eksportijate valdustesse. Ühenduses asuvate sidusimportijate kohta käivaid andmeid ei ole veel kontrollitud ning seetõttu põhinevad nende äriühingute puhul menetluse käesoleva etapi järeldused dokumentaalsel analüüsil.

3.1.   Normaalväärtus

| (92) | Ameerika eksportivate tootjate poolt eksporditud teatavat liiki TCCA puhul määras komisjon normaalväärtuse kindlaks siseturul sõltumatute klientide poolt tavapärase kaubandustegevuse käigus makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. Teatavat liiki TCCA puhul tuli normaalväärtus arvutada selliselt, et eksporditud liikide eksportija kantud tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Selleks kontrolliti, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja siseturul kantud müügi-, üld- ja halduskulude ning saadud kasumi puhul oli tegemist usaldusväärsete andmetega. Kui omamaist müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud, kasutati tavapärase kaubandustegevuse käigus tüüpilist müüki teostanud äriühingu üldistest kuludest tuletatud kaalutud keskmisi müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(92)

Ameerika eksportivate tootjate poolt eksporditud teatavat liiki TCCA puhul määras komisjon normaalväärtuse kindlaks siseturul sõltumatute klientide poolt tavapärase kaubandustegevuse käigus makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. Teatavat liiki TCCA puhul tuli normaalväärtus arvutada selliselt, et eksporditud liikide eksportija kantud tootmiskuludele liideti põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumimarginaal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Selleks kontrolliti, kas iga vaatlusaluse eksportiva tootja siseturul kantud müügi-, üld- ja halduskulude ning saadud kasumi puhul oli tegemist usaldusväärsete andmetega. Kui omamaist müüki tavapärase kaubandustegevuse käigus ei toimunud, kasutati tavapärase kaubandustegevuse käigus tüüpilist müüki teostanud äriühingu üldistest kuludest tuletatud kaalutud keskmisi müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumimarginaali.

3.2.   Ekspordihind

| (93) | Üks Ameerika eksportivatest tootjatest teostas eksportmüüki ühendusse nii otse sõltumatutele klientidele kui ka ühenduse sidusimportijate kaudu. Teise Ameerika eksportiva tootja eksportmüük ühenduse turule toimus ainult ühenduse sidusimportijate kaudu. Otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele tehtud müügi osas määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, lähtudes tegelikult makstud või makstavatest hindadest. Ühenduses asuvate sidusimportijate kaudu tehtud müügi puhul määrati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kindlaks arvestuslikud ekspordihinnad. |
| --- | --- |

(93)

Üks Ameerika eksportivatest tootjatest teostas eksportmüüki ühendusse nii otse sõltumatutele klientidele kui ka ühenduse sidusimportijate kaudu. Teise Ameerika eksportiva tootja eksportmüük ühenduse turule toimus ainult ühenduse sidusimportijate kaudu. Otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele tehtud müügi osas määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, lähtudes tegelikult makstud või makstavatest hindadest. Ühenduses asuvate sidusimportijate kaudu tehtud müügi puhul määrati vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kindlaks arvestuslikud ekspordihinnad.

3.3.   Võrdlus

| (94) | Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli väidetud ja näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle põhjal võeti ajutiselt arvesse transpordi, kindlustuse, käitlemiskulude, vahendustasude, laenude, pakendamiskulude ja pangatasude erinevusi. |
| --- | --- |

(94)

Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli väidetud ja näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle põhjal võeti ajutiselt arvesse transpordi, kindlustuse, käitlemiskulude, vahendustasude, laenude, pakendamiskulude ja pangatasude erinevusi.

3.4.   Dumpingumarginaal

| (95) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(95)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi iga vaatlusaluse ühendusse eksporditud toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (96) | Võrdlus näitas dumpingu olemasolu koostöös osalevate eksportivate tootjate puhul. Ajutised dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  — | Biolab Inc.: 68,4 % |
| --- | --- | --- |

(96)

Võrdlus näitas dumpingu olemasolu koostöös osalevate eksportivate tootjate puhul. Ajutised dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

—

Biolab Inc.: 68,4 %

| — | Clearon Inc.: 69,8 %. |
| --- | --- |

—

Clearon Inc.: 69,8 %.

Kättesaadava teabe põhjal ilmneb, et koostööd mittetegev äriühing on suurim TCCA tootja USAs. Seetõttu kinnitati ajutine jääkmarginaal tasemel, mis vastab ühe koostööd teinud äriühingu suurima dumpinguga tüüpilise tooteliigi põhjal tuvastatud kõrgeima dumpingumarginaali tasemele. See peaks tagama kõikide meetmete mõjususe.

| — | Dumpingu jääkmarginaal: 98,5 %. |
| --- | --- |

—

Dumpingu jääkmarginaal: 98,5 %.

C.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (97) | HRV-d käsitleva uurimisperioodi ja USA-d käsitleva uurimisperioodi (edaspidi “uurimisperioodid”) jooksul tootis TCCAd kolm äriühingut:






  — | üks vaidluse esitanud ühenduse tootja, kes tegi uurimise ajal komisjoniga täielikku koostööd, |
| --- | --- | --- |

(97)

HRV-d käsitleva uurimisperioodi ja USA-d käsitleva uurimisperioodi (edaspidi “uurimisperioodid”) jooksul tootis TCCAd kolm äriühingut:

—

üks vaidluse esitanud ühenduse tootja, kes tegi uurimise ajal komisjoniga täielikku koostööd,

| — | üks tootja, kes toetas kaebust täielikult. See tootja andis HRV-d käsitleva menetluse raames üldist teavet oma toodangu ja müügi kohta, kuid ei teinud koostööd USA-d käsitleva menetluse raames, |
| --- | --- |

—

üks tootja, kes toetas kaebust täielikult. See tootja andis HRV-d käsitleva menetluse raames üldist teavet oma toodangu ja müügi kohta, kuid ei teinud koostööd USA-d käsitleva menetluse raames,

| — | üks tootja, kes ei võtnud kaebuse etapis sõna. See tootja andis HRV-d käsitleva menetluse raames üldist teavet oma toodangu ja müügi kohta ning pooldab dumpinguvastaste meetmete kehtestamist HRV suhtes. Ta ei teinud koostööd USAd käsitleva menetluse raames. |
| --- | --- |

—

üks tootja, kes ei võtnud kaebuse etapis sõna. See tootja andis HRV-d käsitleva menetluse raames üldist teavet oma toodangu ja müügi kohta ning pooldab dumpinguvastaste meetmete kehtestamist HRV suhtes. Ta ei teinud koostööd USAd käsitleva menetluse raames.

| (98) | Ülaltoodu põhjal leiti, et kõigi eelnimetatud äriühingute toodetud TCCA moodustab ühenduse toodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(98)

Ülaltoodu põhjal leiti, et kõigi eelnimetatud äriühingute toodetud TCCA moodustab ühenduse toodangu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

2.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (99) | Nagu on mainitud põhjenduses 97, tegi ainult üks kaebust toetanud ühenduse tootja uurimise ajal täieulatuslikku koostööd. Selle tootja toodang moodustas suure osa uurimisperioodide jooksul ühenduses toodetud TCCAst, kõnealusel juhul rohkem kui 50 %. Selle põhjal otsustati, et see moodustab ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(99)

Nagu on mainitud põhjenduses 97, tegi ainult üks kaebust toetanud ühenduse tootja uurimise ajal täieulatuslikku koostööd. Selle tootja toodang moodustas suure osa uurimisperioodide jooksul ühenduses toodetud TCCAst, kõnealusel juhul rohkem kui 50 %. Selle põhjal otsustati, et see moodustab ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

3.   Ühenduse tarbimine

3.1.   Sissejuhatavad märkused

3.1.1.   Impordiandmed

| (100) | Selleks et määrata kindlaks impordi tase ühenduse turul, ei saanud kasutada Eurostati informatsiooni CN-koodide, sealhulgas TCCA (ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20) mahtude ja väärtuste kohta, sest need hõlmavad ka tooteid, mis ei ole uurimisega seotud. Kuid allpool kirjeldatud arvutustest tulenevat ühenduse tarbimise üldist taset kontrolliti ning leiti, et see on vastavuses teiste huvitatud isikute poolt esitatud andmetega. |
| --- | --- |

(100)

Selleks et määrata kindlaks impordi tase ühenduse turul, ei saanud kasutada Eurostati informatsiooni CN-koodide, sealhulgas TCCA (ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20) mahtude ja väärtuste kohta, sest need hõlmavad ka tooteid, mis ei ole uurimisega seotud. Kuid allpool kirjeldatud arvutustest tulenevat ühenduse tarbimise üldist taset kontrolliti ning leiti, et see on vastavuses teiste huvitatud isikute poolt esitatud andmetega.

3.1.2.   Andmed Hiina Rahvavabariigi kohta

| (101) | Kaheteistkümnest teadaolevast Hiinas asuvast TCCA tootjast kuus tegi uurimise käigus koostööd ning esitas andmed ekspordimahtude kohta, mis moodustasid vähem kui 70 % 2003. aasta kaebuses mainitud ekspordimahtudest. Võttes arvesse koostöö madalat taset ning muu kättesaadava informatsiooni puudumist tunnistati, et 2000.–2003. aasta mahte käsitlevate andmete kindlaksmääramiseks tuleks kasutada kaebust. Uurimisperioodide puhul tehti kalkulatsioonid 2003. aasta ning 2004. aasta esimese kvartali kohta kaebuste esitatud andmete põhjal, mida korrigeeriti nõuetekohaselt, et võtta arvesse koostöös osalevate eksportijate ekspordi arengut 2003. aasta ja uurimisperioodide vahel. |
| --- | --- |

(101)

Kaheteistkümnest teadaolevast Hiinas asuvast TCCA tootjast kuus tegi uurimise käigus koostööd ning esitas andmed ekspordimahtude kohta, mis moodustasid vähem kui 70 % 2003. aasta kaebuses mainitud ekspordimahtudest. Võttes arvesse koostöö madalat taset ning muu kättesaadava informatsiooni puudumist tunnistati, et 2000.–2003. aasta mahte käsitlevate andmete kindlaksmääramiseks tuleks kasutada kaebust. Uurimisperioodide puhul tehti kalkulatsioonid 2003. aasta ning 2004. aasta esimese kvartali kohta kaebuste esitatud andmete põhjal, mida korrigeeriti nõuetekohaselt, et võtta arvesse koostöös osalevate eksportijate ekspordi arengut 2003. aasta ja uurimisperioodide vahel.

3.1.3.   Andmed Ameerika Ühendriikide kohta

| (102) | Kolmest teadaolevalt Ameerikas TCCA-d tootvast eksportivast tootjast kaks tegi uurimise käigus koostööd ning esitas andmed ekspordimahtude kohta, mis moodustasid vähem kui 40 % 2003. aasta kaebuses mainitud ekspordimahtudest. Seetõttu otsustati, et kaebust peaks kasutama 2000. kuni 2003. aasta mahtude andmete kindlaksmääramiseks. Uurimisperioodide puhul tehti kalkulatsioonid 2003. aasta ning 2004. aasta esimese kvartali kohta kaebuste esitatud andmete põhjal, mida korrigeeriti nõuetekohaselt, et võtta arvesse koostöös osalevate eksportijate ekspordi arengut 2003. aasta ja uurimisperioodide vahel. |
| --- | --- |

(102)

Kolmest teadaolevalt Ameerikas TCCA-d tootvast eksportivast tootjast kaks tegi uurimise käigus koostööd ning esitas andmed ekspordimahtude kohta, mis moodustasid vähem kui 40 % 2003. aasta kaebuses mainitud ekspordimahtudest. Seetõttu otsustati, et kaebust peaks kasutama 2000. kuni 2003. aasta mahtude andmete kindlaksmääramiseks. Uurimisperioodide puhul tehti kalkulatsioonid 2003. aasta ning 2004. aasta esimese kvartali kohta kaebuste esitatud andmete põhjal, mida korrigeeriti nõuetekohaselt, et võtta arvesse koostöös osalevate eksportijate ekspordi arengut 2003. aasta ja uurimisperioodide vahel.

3.1.4.   Andmed ühenduse tootjate kohta

| (103) | Kaks kaebust mitteesitanud ühenduse tootjat esitas andmeid ainult HRV-d käsitleva uurimisperioodi kohta. Nende andmete põhjal oli võimalik mõistlikult hinnata ka USA-d käsitlevat uurimisperioodi, sest uurimisperioodide jooksul ei toimunud nende kahe äriühingu olukorras märkimisväärset muutust. Kaebuse esitanud ühenduse tootja kohta kasutati tema enda andmeid. |
| --- | --- |

(103)

Kaks kaebust mitteesitanud ühenduse tootjat esitas andmeid ainult HRV-d käsitleva uurimisperioodi kohta. Nende andmete põhjal oli võimalik mõistlikult hinnata ka USA-d käsitlevat uurimisperioodi, sest uurimisperioodide jooksul ei toimunud nende kahe äriühingu olukorras märkimisväärset muutust. Kaebuse esitanud ühenduse tootja kohta kasutati tema enda andmeid.

3.2.   Ühenduse tarbimine

| (104) | Nähtav tarbimine ühenduses määrati kindlaks järgmisel alusel:






  — | kogu vaatlusaluse toote import ühendusse kaebuses esitatud andmete ja kalkulatsioonide põhjal, |
| --- | --- | --- |

(104)

Nähtav tarbimine ühenduses määrati kindlaks järgmisel alusel:

—

kogu vaatlusaluse toote import ühendusse kaebuses esitatud andmete ja kalkulatsioonide põhjal,

| — | ühenduse tootmisharu kontrollitud kogumüük ühenduse turul ja |
| --- | --- |

—

ühenduse tootmisharu kontrollitud kogumüük ühenduse turul ja

| — | üldist teavet esitanud ülejäänud ühenduse tootjate müügiandmed. |
| --- | --- |

—

üldist teavet esitanud ülejäänud ühenduse tootjate müügiandmed.

| (105) | Ühenduse tarbimine ulatus HRV-d käsitleva uurimisperioodi jooksul 42 528 tonnini ning USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul 43 397 tonnini, mis on vastavalt 74 % ja 78 % suurem kui 2000. aasta tarbimine. TCCA tarbimise märkimisväärse tõusu põhjustas ujumisbasseinituru areng. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | HRV-d käsitlev uurimisperiood | USA-d käsitlev uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine Euroopa Liidus (kg) | 24 449 095 | 27 928 554 | 31 598 949 | 38 710 981 | 42 528 818 | 43 397 965 |
| Indeks | 100 | 114 | 129 | 158 | 174 | 178 |

(105)

Ühenduse tarbimine ulatus HRV-d käsitleva uurimisperioodi jooksul 42 528 tonnini ning USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul 43 397 tonnini, mis on vastavalt 74 % ja 78 % suurem kui 2000. aasta tarbimine. TCCA tarbimise märkimisväärse tõusu põhjustas ujumisbasseinituru areng.

2000

2001

2002

2003

HRV-d käsitlev uurimisperiood

USA-d käsitlev uurimisperiood

Tarbimine Euroopa Liidus (kg)

24 449 095

27 928 554

31 598 949

38 710 981

42 528 818

43 397 965

Indeks

100

114

129

158

174

178

4.   Import ühendusse asjaomastest riikidest

4.1.   Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (106) | Kõigepealt kontrolliti, kas HRV-st ja USA-st pärit importi peaks hindama kumulatiivselt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4. |
| --- | --- |

(106)

Kõigepealt kontrolliti, kas HRV-st ja USA-st pärit importi peaks hindama kumulatiivselt vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4.

| (107) | Leiti, et:






  — | igast asjaomasest riigist pärit impordi puhul kehtestatud dumpingumarginaalid olid suuremad kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumkünnis, |
| --- | --- | --- |

(107)

Leiti, et:

—

igast asjaomasest riigist pärit impordi puhul kehtestatud dumpingumarginaalid olid suuremad kui algmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumkünnis,

| — | igast nimetatud riigist pärit impordi mahud ei olnud vastava uurimisperioodi jooksul ebaolulised, sest nende riikide turuosa oli 11–50 % ja |
| --- | --- |

—

igast nimetatud riigist pärit impordi mahud ei olnud vastava uurimisperioodi jooksul ebaolulised, sest nende riikide turuosa oli 11–50 % ja

| — | kumulatiivset hindamist peeti asjakohaseks, arvestades konkurentsitingimusi nii nendest riikidest pärit impordi kui ka neist riikidest pärit impordi ja samasuguse ühenduse toote puhul. Seda tõendab asjaolu, et hindade allalöömise tase, mis ulatub 21,1–44,3 protsendini, on suhteliselt sarnane ning et nad kasutavad samasuguseid müügikanaleid. Lisaks sellele on uurimine näidanud, et vaatlusalusel impordil ja samasugustel toodetel on ühesugused füüsikalised ja keemilised omadused. Vaatlusaluse impordi ja samasuguste toodete hinnad järgivad samu suundumusi. |
| --- | --- |

—

kumulatiivset hindamist peeti asjakohaseks, arvestades konkurentsitingimusi nii nendest riikidest pärit impordi kui ka neist riikidest pärit impordi ja samasuguse ühenduse toote puhul. Seda tõendab asjaolu, et hindade allalöömise tase, mis ulatub 21,1–44,3 protsendini, on suhteliselt sarnane ning et nad kasutavad samasuguseid müügikanaleid. Lisaks sellele on uurimine näidanud, et vaatlusalusel impordil ja samasugustel toodetel on ühesugused füüsikalised ja keemilised omadused. Vaatlusaluse impordi ja samasuguste toodete hinnad järgivad samu suundumusi.

| (108) | Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning et HRV-st ja USA-st pärit importi tuleks hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(108)

Seetõttu tehakse esialgne järeldus, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning et HRV-st ja USA-st pärit importi tuleks hinnata kumulatiivselt.

a)   Vaatlusaluse impordi maht ja turuosa

| (109) | Asjaomastest riikidest pärit impordi maht kasvas 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal drastiliselt, st see suurenes enam kui kolm korda. 2000. aastal oli kõnealuse impordi maht vähem kui 8 200 tonni, kui HRV-d käsitleva uurimisperioodi jooksul jõudis see 24 809 tonnini ning USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul 26 483 tonnini. Impordikasvu täheldati eriti 2000. ja 2001. aasta vahelisel perioodil, kui import kasvas peaaegu 60 % võrra. Kasv jätkus märkimisväärselt, kuna 2001. ja uurimisperioodide vahelisel ajal oli aastane keskmine kasv 25 %. Selline kasv tuleneb Hiinast pärit impordist, mis HRV-d käsitleva uurimisperioodi jooksul oli 7 korda kõrgem kui aastal 2000, samal ajal kui USA-st pärit import vähenes 38 % võrra ja hakkas jälle tõusma kuni USA-d käsitleva uurimisperioodi lõpuni. Selle tulemusena sai HRV 2001. aastal suurimaks vaatlusalust toodet ühendusse eksportivaks riigiks.











  Import (kg) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | HRV-d käsitlev uurimisperiood | USA-d käsitlev uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 2 801 000 | 8 350 000 | 11 990 000 | 17 885 000 | 21 466 882 | 21 875 643 |
| Indeks | 100 | 298 | 428 | 639 | 766 | 781 |
| Ameerika Ühendriigid | 5 355 000 | 4 538 000 | 4 040 000 | 3 165 000 | 3 343 000 | 4 607 651 |
| Indeks | 100 | 85 | 75 | 59 | 62 | 86 |
| Asjaomased riigid kokku | 8 156 000 | 12 888 000 | 16 030 000 | 21 050 000 | 24 809 882 | 26 483 294 |
| Indeks | 100 | 158 | 197 | 258 | 304 | 325 |

(109)

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht kasvas 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal drastiliselt, st see suurenes enam kui kolm korda. 2000. aastal oli kõnealuse impordi maht vähem kui 8 200 tonni, kui HRV-d käsitleva uurimisperioodi jooksul jõudis see 24 809 tonnini ning USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul 26 483 tonnini. Impordikasvu täheldati eriti 2000. ja 2001. aasta vahelisel perioodil, kui import kasvas peaaegu 60 % võrra. Kasv jätkus märkimisväärselt, kuna 2001. ja uurimisperioodide vahelisel ajal oli aastane keskmine kasv 25 %. Selline kasv tuleneb Hiinast pärit impordist, mis HRV-d käsitleva uurimisperioodi jooksul oli 7 korda kõrgem kui aastal 2000, samal ajal kui USA-st pärit import vähenes 38 % võrra ja hakkas jälle tõusma kuni USA-d käsitleva uurimisperioodi lõpuni. Selle tulemusena sai HRV 2001. aastal suurimaks vaatlusalust toodet ühendusse eksportivaks riigiks.

Import (kg)

2000

2001

2002

2003

HRV-d käsitlev uurimisperiood

USA-d käsitlev uurimisperiood

Hiina Rahvavabariik

2 801 000

8 350 000

11 990 000

17 885 000

21 466 882

21 875 643

Indeks

100

298

428

639

766

781

Ameerika Ühendriigid

5 355 000

4 538 000

4 040 000

3 165 000

3 343 000

4 607 651

Indeks

100

85

75

59

62

86

Asjaomased riigid kokku

8 156 000

12 888 000

16 030 000

21 050 000

24 809 882

26 483 294

Indeks

100

158

197

258

304

325

| (110) | Asjaomaste riikide turuosa põhimõtteliselt kahekordistus, st see kasvas 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal 33-lt protsendilt umbes 60-le, st + 27 protsendipunkti. Kasvu täheldati eriti 2000. ja 2001. aasta vahelisel perioodil, kui see suurenes 13 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(110)

Asjaomaste riikide turuosa põhimõtteliselt kahekordistus, st see kasvas 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal 33-lt protsendilt umbes 60-le, st + 27 protsendipunkti. Kasvu täheldati eriti 2000. ja 2001. aasta vahelisel perioodil, kui see suurenes 13 protsendipunkti võrra.

| (111) | Asjaomaste riikide turuosa suurenemist tuleks käsitleda 2000. aastast uurimisperioodini aset leidnud ühenduse tootmisharu turuosa kasvu arengu valguses. Samal ajal kui asjaomaste riikide turuosa kasvas alates 2000. aastast 27 protsendipunkti võrra, vähenes ühenduse tootmisharu oma samal perioodil umbes 11 protsendi võrra, ja seda hoolimata suurenenud tarbimisest.











  Turuosad | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | HRV-d käsitlev uurimisperiood | USA-d käsitlev uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 11 % | 30 % | 38 % | 46 % | 50 % | 50 % |
| Ameerika Ühendriigid | 22 % | 16 % | 13 % | 8 % | 8 % | 11 % |
| Asjaomased riigid kokku | 33 % | 46 % | 51 % | 54 % | 58 % | 61 % |

(111)

Asjaomaste riikide turuosa suurenemist tuleks käsitleda 2000. aastast uurimisperioodini aset leidnud ühenduse tootmisharu turuosa kasvu arengu valguses. Samal ajal kui asjaomaste riikide turuosa kasvas alates 2000. aastast 27 protsendipunkti võrra, vähenes ühenduse tootmisharu oma samal perioodil umbes 11 protsendi võrra, ja seda hoolimata suurenenud tarbimisest.

Turuosad

2000

2001

2002

2003

HRV-d käsitlev uurimisperiood

USA-d käsitlev uurimisperiood

Hiina Rahvavabariik

11 %

30 %

38 %

46 %

50 %

50 %

Ameerika Ühendriigid

22 %

16 %

13 %

8 %

8 %

11 %

Asjaomased riigid kokku

33 %

46 %

51 %

54 %

58 %

61 %

b)   Hindade liikumine

| (112) | Ajavahemikul 2000–2003 vähenesid asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad pidevalt (nimetatud perioodi jooksul 40 % võrra). Hiina impordihinnad vähenesid 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 29 % võrra ning Ameerika impordihinnad vähenesid 2000. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelise aja jooksul 38 % võrra.











  Ühikuhinnad (EUR/kg) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | HRV-d käsitlev uurimisperiood | USA-d käsitlev uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 1,27 | 1,27 | 1,01 | 0,89 | 0,90 | |
| Indeks | 100 | 100 | 80 | 70 | 71 | |
| Ameerika Ühendriigid (ajavahemikul ... kuni ...) | 1,65–1,70 | 1,70–1,75 | 1,45–1,50 | 1,05–1,10 | | 1,00–1,05 |
| Indeks | 100 | 103 | 88 | 64 | | 62 |
| Asjaomased riigid kokku | 1,54 | 1,44 | 1,14 | 0,93 | | |
| Indeks | 100 | 93 | 74 | 60 | | |

(112)

Ajavahemikul 2000–2003 vähenesid asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad pidevalt (nimetatud perioodi jooksul 40 % võrra). Hiina impordihinnad vähenesid 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 29 % võrra ning Ameerika impordihinnad vähenesid 2000. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelise aja jooksul 38 % võrra.

Ühikuhinnad (EUR/kg)

2000

2001

2002

2003

HRV-d käsitlev uurimisperiood

USA-d käsitlev uurimisperiood

Hiina Rahvavabariik

1,27

1,27

1,01

0,89

0,90

Indeks

100

100

80

70

71

Ameerika Ühendriigid (ajavahemikul ... kuni ...)

1,65–1,70

1,70–1,75

1,45–1,50

1,05–1,10

1,00–1,05

Indeks

100

103

88

64

62

Asjaomased riigid kokku

1,54

1,44

1,14

0,93

Indeks

100

93

74

60

c)   Hinna allalöömine

| (113) | Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon uurimisperioodide kohta käivaid hinnaandmeid. Ühenduse tootmisharu asjakohased müügihinnad on netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused. Vajaduse korral on neid hindu korrigeeritud tehasehindade tasemele. Võrdlusel kasutatud asjaomaste riikide impordihinnad on samuti netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(113)

Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsis komisjon uurimisperioodide kohta käivaid hinnaandmeid. Ühenduse tootmisharu asjakohased müügihinnad on netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused. Vajaduse korral on neid hindu korrigeeritud tehasehindade tasemele. Võrdlusel kasutatud asjaomaste riikide impordihinnad on samuti netohinnad, millest on maha arvatud allahindlused ja soodustused ning mida on vajaduse korral korrigeeritud CIF-hindade tasemeni ühenduse piiril.

| (114) | Ühenduse tootmisharu müügihindu ja asjaomaste riikide impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, st sõltumatute klientide tasandil ühenduse turul. |
| --- | --- |

(114)

Ühenduse tootmisharu müügihindu ja asjaomaste riikide impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, st sõltumatute klientide tasandil ühenduse turul.

| (115) | HRV-d käsitleva uurimisperioodi jooksul oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal väljendatuna protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast Hiina eksportijate puhul 38,3–44,3 %. Kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli 39,4 %. |
| --- | --- |

(115)

HRV-d käsitleva uurimisperioodi jooksul oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal väljendatuna protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast Hiina eksportijate puhul 38,3–44,3 %. Kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli 39,4 %.

| (116) | USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal väljendatuna protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast Ameerika eksportijate puhul 19,7–50,6 %. Kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli 29 %. |
| --- | --- |

(116)

USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul oli kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal väljendatuna protsentides ühenduse tootmisharu müügihinnast Ameerika eksportijate puhul 19,7–50,6 %. Kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli 29 %.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (117) | Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2000 (võrdlusaasta) kuni uurimisperioodideni. |
| --- | --- |

(117)

Vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 5 sisaldas uurimine, mis käsitles dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharule, hinnangut kõikide ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandustegurite ja -näitajate kohta aastast 2000 (võrdlusaasta) kuni uurimisperioodideni.

5.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (118) | Ülaltoodud tabelist on näha, et 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelise aja jooksul kasvas tootmine 15 % võrra, kuid langes hiljem ning jõudis USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul 2000. aasta tasemele. Pidades silmas paljulubavat arengut ühenduse turu nõudluse osas, mis aastail 2000–2001 kasvas 14 % võrra ning seejärel aastail 2001–2002 veel 13 % võrra, ning tutvustamaks keskkonnasõbraliku tehnoloogia viimast sõna, otsustas ühenduse tootmisharu aastatel 2001/2002 rajada uue tehase, mis alustas tootmist 2003. aasta keskel, samas kui vana tehas suleti. Seetõttu suurenes 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal tootmisvõimsus 30 % võrra, sest HRV-d käsitleva uurimisperioodi ajal töötas vähemalt osaliselt kaks tehast, samas kui USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul tootis ainult uus tehas. Uus tehas võimaldas suuremat tootmisvõimsust rahuldamaks ühenduse turu suurenevat nõudlust. Võimsuse tase USA-d käsitleval uurimisperioodil peegeldab võimsust ajal, mil vana tehas lõplikult suleti. Selle tulemusena võidi tootmisvõimsust 2000. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel perioodil 16 % võrra suurendada. 2003. aastast aset leidnud võimsuse suurenemise ning tootmistaseme languse tagajärjel vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel perioodil 12 protsendipunkti võrra ning 2000. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel perioodil 13 protsendipunkti võrra. See viitab tõsiasjale, et kuigi komisjoni tootmisharu oli tehniliselt suutlik turukasvus osalema, takistas seda madalahinnalist impordi lisandumine. |
| --- | --- |

(118)

Ülaltoodud tabelist on näha, et 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelise aja jooksul kasvas tootmine 15 % võrra, kuid langes hiljem ning jõudis USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul 2000. aasta tasemele. Pidades silmas paljulubavat arengut ühenduse turu nõudluse osas, mis aastail 2000–2001 kasvas 14 % võrra ning seejärel aastail 2001–2002 veel 13 % võrra, ning tutvustamaks keskkonnasõbraliku tehnoloogia viimast sõna, otsustas ühenduse tootmisharu aastatel 2001/2002 rajada uue tehase, mis alustas tootmist 2003. aasta keskel, samas kui vana tehas suleti. Seetõttu suurenes 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal tootmisvõimsus 30 % võrra, sest HRV-d käsitleva uurimisperioodi ajal töötas vähemalt osaliselt kaks tehast, samas kui USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul tootis ainult uus tehas. Uus tehas võimaldas suuremat tootmisvõimsust rahuldamaks ühenduse turu suurenevat nõudlust. Võimsuse tase USA-d käsitleval uurimisperioodil peegeldab võimsust ajal, mil vana tehas lõplikult suleti. Selle tulemusena võidi tootmisvõimsust 2000. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel perioodil 16 % võrra suurendada. 2003. aastast aset leidnud võimsuse suurenemise ning tootmistaseme languse tagajärjel vähenes tootmisvõimsuse rakendamine 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel perioodil 12 protsendipunkti võrra ning 2000. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel perioodil 13 protsendipunkti võrra. See viitab tõsiasjale, et kuigi komisjoni tootmisharu oli tehniliselt suutlik turukasvus osalema, takistas seda madalahinnalist impordi lisandumine.

5.2.   Varud

| (119) | Alltoodud arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpul.












  (Indeks 100 aastal 2000) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | HRV-d käsitlev uurimisperiood | USA-d käsitlev uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud | 100 | 133 | 131 | 118 | 104 | 57 |

(119)

Alltoodud arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpul.

(Indeks 100 aastal 2000)

2000

2001

2002

2003

HRV-d käsitlev uurimisperiood

USA-d käsitlev uurimisperiood

Varud

100

133

131

118

104

57

| (120) | 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal suurenesid varud 4 % võrra ning vähenesid siis jälle kahe uurimisperioodi vahelisel ajal. See tuleneb kõnealuse toote hooajalisusest, sest suurem osa müüki toimub iga kalendriaasta paari esimese kuu jooksul. HRV-d käsitleva uurimisperioodi lõpu varude tase kajastab valmistumist selliseks müügiks ning samal põhjusel kajastub USA-d käsitleva uurimisperioodi lõpu varude madalas tasemes müügihooaja lõpp. Nende põhjuste tõttu ei peeta varusid sobivaks indikaatoriks. |
| --- | --- |

(120)

2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal suurenesid varud 4 % võrra ning vähenesid siis jälle kahe uurimisperioodi vahelisel ajal. See tuleneb kõnealuse toote hooajalisusest, sest suurem osa müüki toimub iga kalendriaasta paari esimese kuu jooksul. HRV-d käsitleva uurimisperioodi lõpu varude tase kajastab valmistumist selliseks müügiks ning samal põhjusel kajastub USA-d käsitleva uurimisperioodi lõpu varude madalas tasemes müügihooaja lõpp. Nende põhjuste tõttu ei peeta varusid sobivaks indikaatoriks.

5.3.   Müügimaht, turuosad, kasv ja keskmised ühikuhinnad Euroopa Ühenduses

| (121) | Järgmine tabel näitab ühenduse tootmisharu tegevust seoses müügiga ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.












  (Indeks 100 aastal 2000) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | HRV-d käsitlev uurimisperiood | USA-d käsitlev uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük | 100 | 107 | 106 | 98 | 91 | 100 |
| Turuosa | 100 | 94 | 82 | 62 | 52 | 56 |
| Keskmised ühikuhinnad | 100 | 112 | 100 | 92 | 92 | 88 |

(121)

Järgmine tabel näitab ühenduse tootmisharu tegevust seoses müügiga ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.

(Indeks 100 aastal 2000)

2000

2001

2002

2003

HRV-d käsitlev uurimisperiood

USA-d käsitlev uurimisperiood

Müük

100

107

106

98

91

100

Turuosa

100

94

82

62

52

56

Keskmised ühikuhinnad

100

112

100

92

92

88

| (122) | Ühenduse tootmisharu müügimahud on 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal vähenenud 9 % võrra. Kõigepealt kasvasid need 2000. ja 2001. aasta vahelisel ajal 7 % võrra, vähenesid seejärel regulaarselt kuni HRV-d käsitleva uurimisperioodi lõpuni ning kasvasid siis jälle ning jõudsid USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul peaaegu 2000. aasta tasemele. Seda HRV-d käsitleva uurimisperioodi ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal aset leidnud müügimahtude kasvu tuleks käsitleda HRV-d käsitleva uurimisperioodi ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 2 % võrra suurenenud ühenduse tarbimise arengu ning kahe uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 4 % langenud müügihindade arengu valguses. |
| --- | --- |

(122)

Ühenduse tootmisharu müügimahud on 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal vähenenud 9 % võrra. Kõigepealt kasvasid need 2000. ja 2001. aasta vahelisel ajal 7 % võrra, vähenesid seejärel regulaarselt kuni HRV-d käsitleva uurimisperioodi lõpuni ning kasvasid siis jälle ning jõudsid USA-d käsitleva uurimisperioodi jooksul peaaegu 2000. aasta tasemele. Seda HRV-d käsitleva uurimisperioodi ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal aset leidnud müügimahtude kasvu tuleks käsitleda HRV-d käsitleva uurimisperioodi ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 2 % võrra suurenenud ühenduse tarbimise arengu ning kahe uurimisperioodi vahelisel ajal peaaegu 4 % langenud müügihindade arengu valguses.

| (123) | 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes ühenduse tootmisharu turuosa pidevalt ning kasvas siis veidi kahe uurimisperioodi ajal. Alates 2000. aastast on ühenduse tootmisharu turuosa vähenenud drastiliselt (enam kui 10 protsendipunkti võrra). Erilist vähenemist täheldati 2002. ja 2003. aasta vahelisel ajal, kui ühenduse tootmisharu kaotas ühenduse tarbimisest 5 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(123)

2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes ühenduse tootmisharu turuosa pidevalt ning kasvas siis veidi kahe uurimisperioodi ajal. Alates 2000. aastast on ühenduse tootmisharu turuosa vähenenud drastiliselt (enam kui 10 protsendipunkti võrra). Erilist vähenemist täheldati 2002. ja 2003. aasta vahelisel ajal, kui ühenduse tootmisharu kaotas ühenduse tarbimisest 5 protsendipunkti.

| (124) | Ühenduse tootmisharu sai suurenenud tarbimisest ja tõusnud keskmistest müügihindadest esialgu kasu, kuid see kasv peatus järsult 2001. aastal, kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega import sundis ühenduse tootmisharu vähendama oma keskmisi müügihindu, mis 2001. ja 2002. aasta vahelisel ajal langesid 12 % võrra. Kokkuvõttes langesid ühenduse tootmisharu hinnad 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 8 % võrra ning 2000. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 12 % võrra. |
| --- | --- |

(124)

Ühenduse tootmisharu sai suurenenud tarbimisest ja tõusnud keskmistest müügihindadest esialgu kasu, kuid see kasv peatus järsult 2001. aastal, kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhindadega import sundis ühenduse tootmisharu vähendama oma keskmisi müügihindu, mis 2001. ja 2002. aasta vahelisel ajal langesid 12 % võrra. Kokkuvõttes langesid ühenduse tootmisharu hinnad 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 8 % võrra ning 2000. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 12 % võrra.

5.4.   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahakäive

| (125) | 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes tasuvus märkimisväärselt, kuna see langes 8 protsendipunkti ning langes veelgi kuni USA-d käsitleva uurimisperioodi lõpuni, kui see langes lisaks veel 0,8 protsendipunkti. Esiteks, hoolimata 2000. ja 2001. aasta vahelisel ajal aset leidnud tootmiskulude kasvust paranes ühenduse tootmisharu tasuvus 4 protsendipunkti, kui müügimahud ja müügihinnad suurenesid. Seejärel aga vähenes tasuvus hoolimata tootmiskulude vähenemisest 2001. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 12 protsendipunkti ning 13 protsendipunkti 2001. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelise aja jooksul, kui müügihinnad langustrendi järgisid. |
| --- | --- |

(125)

2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal vähenes tasuvus märkimisväärselt, kuna see langes 8 protsendipunkti ning langes veelgi kuni USA-d käsitleva uurimisperioodi lõpuni, kui see langes lisaks veel 0,8 protsendipunkti. Esiteks, hoolimata 2000. ja 2001. aasta vahelisel ajal aset leidnud tootmiskulude kasvust paranes ühenduse tootmisharu tasuvus 4 protsendipunkti, kui müügimahud ja müügihinnad suurenesid. Seejärel aga vähenes tasuvus hoolimata tootmiskulude vähenemisest 2001. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 12 protsendipunkti ning 13 protsendipunkti 2001. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelise aja jooksul, kui müügihinnad langustrendi järgisid.

| (126) | Uurimisperioodide jooksul saavutatud kasumitase oli vähem kui pool 2000. aastal saavutatust. Nii koguvarade tasuvus kui ka rahakäive näitasid tasuvusega sarnast suundumust, st 2000. aastast 2001. aastani toimunud tõusule järgnes 2001. aastast uurimisperioodideni kestnud langus. Võttes arvesse, et puudusid varasid käsitlevad andmed, mille põhjal oleks saanud eraldi kindlaks määrata samasuguse toote tootmise, määrati koguvarade tasuvus ning rahakäive kindlaks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 8 kitsaima tootegrupi põhjal, mis hõlmas samasuguseid tooteid ning mille kohta oli võimalik informatsiooni saada (st klooritud isotsüaanuraadid). |
| --- | --- |

(126)

Uurimisperioodide jooksul saavutatud kasumitase oli vähem kui pool 2000. aastal saavutatust. Nii koguvarade tasuvus kui ka rahakäive näitasid tasuvusega sarnast suundumust, st 2000. aastast 2001. aastani toimunud tõusule järgnes 2001. aastast uurimisperioodideni kestnud langus. Võttes arvesse, et puudusid varasid käsitlevad andmed, mille põhjal oleks saanud eraldi kindlaks määrata samasuguse toote tootmise, määrati koguvarade tasuvus ning rahakäive kindlaks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 8 kitsaima tootegrupi põhjal, mis hõlmas samasuguseid tooteid ning mille kohta oli võimalik informatsiooni saada (st klooritud isotsüaanuraadid).

5.5.   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (127) | Vastavalt põhjenduses 118 toodud selgitustele investeeris ühenduse tootmisharu 2001. ja 2002. aastal uude sisseseadesse. See selgitab, miks investeeringud 2001. aastal kasvasid ja jõudsid haripunkti 2002. aastal, st aastal, mil valmis uus tehas, ning seejärel kuni uurimisperioodideni langesid. |
| --- | --- |

(127)

Vastavalt põhjenduses 118 toodud selgitustele investeeris ühenduse tootmisharu 2001. ja 2002. aastal uude sisseseadesse. See selgitab, miks investeeringud 2001. aastal kasvasid ja jõudsid haripunkti 2002. aastal, st aastal, mil valmis uus tehas, ning seejärel kuni uurimisperioodideni langesid.

| (128) | Ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võimet kõnealuse perioodi jooksul tõsiselt ei mõjutatud. |
| --- | --- |

(128)

Ühenduse tootmisharu kapitali kaasamise võimet kõnealuse perioodi jooksul tõsiselt ei mõjutatud.

5.6.   Tööhõive, tootlikkus ja palk

| (129) | Nagu ülaltoodust nähtub, suurendas ühenduse tootmisharu 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal oma tootmist 15 % võrra. Tõusust hoolimata vähenes tootmises hõivatud töötajate arv ning jõudis USA-d käsitleva uurimisperioodi samale tootmistasemele kui aastal 2000, kusjuures töötajate arv vähenes 26 %. |
| --- | --- |

(129)

Nagu ülaltoodust nähtub, suurendas ühenduse tootmisharu 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal oma tootmist 15 % võrra. Tõusust hoolimata vähenes tootmises hõivatud töötajate arv ning jõudis USA-d käsitleva uurimisperioodi samale tootmistasemele kui aastal 2000, kusjuures töötajate arv vähenes 26 %.

| (130) | See tuleneb asjaolust, et ühenduse tootmisharu on investeerinud uude sisseseadesse, mis ei nõua tööjõu märkimisväärset kasvu. Selle tulemusena kasvas tootlikkus 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal umbes 40 % võrra, samal ajal kui kulutused tööjõule kasvasid 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal, kuid langesid kahe uurimisperioodi vahel. |
| --- | --- |

(130)

See tuleneb asjaolust, et ühenduse tootmisharu on investeerinud uude sisseseadesse, mis ei nõua tööjõu märkimisväärset kasvu. Selle tulemusena kasvas tootlikkus 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal umbes 40 % võrra, samal ajal kui kulutused tööjõule kasvasid 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal, kuid langesid kahe uurimisperioodi vahel.

5.7.   Toibumine varasemast dumpingust ja subsideerimisest

| (131) | Märke selle kohta, et ühenduse tootmisharu oli uurimisperioodide ajal toibumas varasem dumpingu või subsideerimise mõjust, ei leitud. |
| --- | --- |

(131)

Märke selle kohta, et ühenduse tootmisharu oli uurimisperioodide ajal toibumas varasem dumpingu või subsideerimise mõjust, ei leitud.

5.8.   Tegelik dumpingumarginaal

| (132) | Dumpingut käsitlevas osas määratletud dumpingumarginaalid on algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumist selgelt kõrgemad. Lisaks ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(132)

Dumpingut käsitlevas osas määratletud dumpingumarginaalid on algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumist selgelt kõrgemad. Lisaks ei saa dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

6.   Järeldus kahju kohta

| (133) | 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal kasvas vaatlusaluste toodete dumpinguhinnaga müümine märkimisväärselt (kolmekordseks) ja nende osakaal ühenduse turul kasvas 2000. aasta 33 protsendilt 58 protsendile HRV-d käsitleva uurimisperioodi ajal ja 61 protsendile USA-d käsitleva uurimisperioodi ajal. Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid järjekindlalt madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad sama perioodi jooksul. Uurimisperioodide jooksul olid asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad enam kui 36 % madalamad kui ühenduse tootmisharu omad. |
| --- | --- |

(133)

2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal kasvas vaatlusaluste toodete dumpinguhinnaga müümine märkimisväärselt (kolmekordseks) ja nende osakaal ühenduse turul kasvas 2000. aasta 33 protsendilt 58 protsendile HRV-d käsitleva uurimisperioodi ajal ja 61 protsendile USA-d käsitleva uurimisperioodi ajal. Dumpinguhinnaga impordi keskmised hinnad olid järjekindlalt madalamad kui ühenduse tootmisharu hinnad sama perioodi jooksul. Uurimisperioodide jooksul olid asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad enam kui 36 % madalamad kui ühenduse tootmisharu omad.

| (134) | Olukorra halvenemist ühenduse tootmisharus täheldati 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal: ühenduse tootmisharu müügimahud vähenesid või jäid 2000. aastaga samale tasemele, tootmisvõimsuse rakendamine vähenes enam kui 10 % võrra, turuosa kaotati enam kui 10 protsendipunkti, ühiku müügihind vähenes enam kui 7 % võrra ning tasuvus vähenes enam kui 8 protsendipunkti, samal ajal kui investeeringutasuvus ning tegevusest tulenev rahakäive järgisid sama negatiivset tendentsi. Kuigi mõned kahjunäitajad, näiteks tootmisvõimsus ning investeeringud, jäid stabiilseks või näitasid positiivset suundumust, tuleks märkida, et kuigi see näiline nihe paremuse suunas toimus ajal, kui nõudlus oli suur, ei saanud ühenduse tootmisharu sellest nõudlusest, mis kasvas 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal enam kui 70 %, tegelikku kasu. |
| --- | --- |

(134)

Olukorra halvenemist ühenduse tootmisharus täheldati 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal: ühenduse tootmisharu müügimahud vähenesid või jäid 2000. aastaga samale tasemele, tootmisvõimsuse rakendamine vähenes enam kui 10 % võrra, turuosa kaotati enam kui 10 protsendipunkti, ühiku müügihind vähenes enam kui 7 % võrra ning tasuvus vähenes enam kui 8 protsendipunkti, samal ajal kui investeeringutasuvus ning tegevusest tulenev rahakäive järgisid sama negatiivset tendentsi. Kuigi mõned kahjunäitajad, näiteks tootmisvõimsus ning investeeringud, jäid stabiilseks või näitasid positiivset suundumust, tuleks märkida, et kuigi see näiline nihe paremuse suunas toimus ajal, kui nõudlus oli suur, ei saanud ühenduse tootmisharu sellest nõudlusest, mis kasvas 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal enam kui 70 %, tegelikku kasu.

| (135) | Eespool öeldut arvestades on esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(135)

Eespool öeldut arvestades on esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

D.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   Sissejuhatavad märkused

| (136) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuriti, kas ühenduse tootmisharu kantud oluline kahju oli tingitud asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordist. Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 uuris komisjon lisaks muid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu kahjustada, et vältida nende tegurite põhjustatud võimaliku kahju ekslikku omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(136)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 6 uuriti, kas ühenduse tootmisharu kantud oluline kahju oli tingitud asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordist. Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 7 uuris komisjon lisaks muid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu kahjustada, et vältida nende tegurite põhjustatud võimaliku kahju ekslikku omistamist dumpinguhinnaga impordile.

| (137) | Asjaomastest riikidest pärit TCCA kogused suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Nagu on näha põhjenduses 109 esitatud tabelis, oli vaatlusaluse impordi maht uurimisperioodide ajal 3 korda suurem kui aastal 2000, st kasv 8 200 tonnilt 2000. aastal ligikaudu 25 000 tonnile uurimisperioodide ajal. Sama ajavahemiku jooksul suurenes nende turuosa märkimisväärselt 27 protsendi võrra, st 33 protsendilt 60le. |
| --- | --- |

(137)

Asjaomastest riikidest pärit TCCA kogused suurenesid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Nagu on näha põhjenduses 109 esitatud tabelis, oli vaatlusaluse impordi maht uurimisperioodide ajal 3 korda suurem kui aastal 2000, st kasv 8 200 tonnilt 2000. aastal ligikaudu 25 000 tonnile uurimisperioodide ajal. Sama ajavahemiku jooksul suurenes nende turuosa märkimisväärselt 27 protsendi võrra, st 33 protsendilt 60le.

| (138) | Mahu olulisim kasv leidis aset ajavahemikul 2000–2001, kui see kasvas peaaegu 60 % võrra. |
| --- | --- |

(138)

Mahu olulisim kasv leidis aset ajavahemikul 2000–2001, kui see kasvas peaaegu 60 % võrra.

| (139) | Asjaomastest riikidest pärit impordi mahu oluline kasv ning selle hinnad, mis olid 2001. aastast pidevalt langenud ja ühenduse tootmisharu omadest jätkuvalt madalamad, langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega samal ajavahemikul. |
| --- | --- |

(139)

Asjaomastest riikidest pärit impordi mahu oluline kasv ning selle hinnad, mis olid 2001. aastast pidevalt langenud ja ühenduse tootmisharu omadest jätkuvalt madalamad, langesid ajaliselt kokku ühenduse tootmisharu olukorra halvenemisega samal ajavahemikul.

| (140) | Märkimisväärselt suuremahulise asjaomase impordi hind oli ühenduse tootmisharu keskmisest müügihinnast tõepoolest märkimisväärselt madalam, st umbes 36,6 % (vt põhjendusi 115 ja 116). |
| --- | --- |

(140)

Märkimisväärselt suuremahulise asjaomase impordi hind oli ühenduse tootmisharu keskmisest müügihinnast tõepoolest märkimisväärselt madalam, st umbes 36,6 % (vt põhjendusi 115 ja 116).

| (141) | Seetõttu on esialgne järeldus, et asjaomane import, mille maht ja turuosa alates 2000. aastast märkimisväärselt suurenesid ning millel olid madalad dumpinguhinnad, avaldas survet, mis mängis otsustavat rolli hindade langusel ja ühenduse tootmisharu turuosa vähenemisel ning sellest tulenevalt ka ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemises. |
| --- | --- |

(141)

Seetõttu on esialgne järeldus, et asjaomane import, mille maht ja turuosa alates 2000. aastast märkimisväärselt suurenesid ning millel olid madalad dumpinguhinnad, avaldas survet, mis mängis otsustavat rolli hindade langusel ja ühenduse tootmisharu turuosa vähenemisel ning sellest tulenevalt ka ühenduse tootmisharu finantsolukorra halvenemises.

2.   Muude tegurite mõju

a)   Tarbimise areng

| (142) | 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal kasvas tarbimine ühenduses enam kui 70 % võrra. Tarbimise areng ei ole seega aidanud kaasa ühenduse tootmisharule põhjustatud kahjule. Vastupidi, normaalsete turutingimuste korral oleks ühenduse tootmisharu võinud oodata müügimahtude kasvu. |
| --- | --- |

(142)

2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal kasvas tarbimine ühenduses enam kui 70 % võrra. Tarbimise areng ei ole seega aidanud kaasa ühenduse tootmisharule põhjustatud kahjule. Vastupidi, normaalsete turutingimuste korral oleks ühenduse tootmisharu võinud oodata müügimahtude kasvu.

b)   Import muudest kolmandatest riikidest

| (143) | Käesoleva uurimisega hõlmamata kolmandatest riikidest pärit import näitas vaatlusaluse perioodi jooksul järgmist arengusuunda: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | HRV-d käsitlev uurimisperiood | USA-d käsitlev uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import kolmandatest riikidest, mis ei ole asjaomased riigid (kg) | 4 433 000 | 3 446 000 | 3 020 000 | 2 421 000 | 1 981 496 | 1 908 613 |
| Indeks | 100 | 78 | 68 | 55 | 45 | 43 |
| Turuosa | 18 % | 12 % | 10 % | 6 % | 5 % | 4 % |

(143)

Käesoleva uurimisega hõlmamata kolmandatest riikidest pärit import näitas vaatlusaluse perioodi jooksul järgmist arengusuunda:

2000

2001

2002

2003

HRV-d käsitlev uurimisperiood

USA-d käsitlev uurimisperiood

Import kolmandatest riikidest, mis ei ole asjaomased riigid (kg)

4 433 000

3 446 000

3 020 000

2 421 000

1 981 496

1 908 613

Indeks

100

78

68

55

45

43

Turuosa

18 %

12 %

10 %

6 %

5 %

4 %

| (144) | Peamine käesoleva uurimisega hõlmamata eksportiv riik on Jaapan. Jaapani eksport vähenes 2000. ja uurimisperioodide vahelisel ajal pidevalt ning jõudis uurimisperioodide jooksul 5 % turuosani. Ei ole põhjust arvata, et Jaapani hinnad on ühenduse tootmisharu hindasid negatiivselt mõjutanud. |
| --- | --- |

(144)

Peamine käesoleva uurimisega hõlmamata eksportiv riik on Jaapan. Jaapani eksport vähenes 2000. ja uurimisperioodide vahelisel ajal pidevalt ning jõudis uurimisperioodide jooksul 5 % turuosani. Ei ole põhjust arvata, et Jaapani hinnad on ühenduse tootmisharu hindasid negatiivselt mõjutanud.

c)   Valuutade areng: USD versus EUR

| (145) | Mõned huvitatud isikud väitsid, et asjaomase impordi hinnaarengut mõjutas euro areng võrreldes USA dollari ja Yuan Renminbiga (seotud USDga). On tõsi, et 2001. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal odavnes dollar pidevalt, st 1,12 eurolt 0,84 eurole ehk – 25 %. Tuleks siiski märkida, et langes ka asjaomase impordi hind USA dollarites (2000. ja 2003. aasta vahelisel ajal 28 %). Täpsemalt, Hiina ühiku ekspordihinnad USA dollarites langesid 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 11 % ning Ameerika ühiku ekspordihind USA dollarites langes 2000. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 21 %. Seetõttu ei selgita valuutade kõikumised asjaomase ekspordi hinnalangust täielikult, kuna langus on märkimisväärne ka USA dollarites. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | HRV-d käsitlev uurimisperiood | USA-d käsitlev uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV ühikuhind EUR/kg | 1,28 | 1,28 | 1,02 | 0,90 | 0,91 | |
| USA ühikuhind EUR/kg (ajavahemikul ... kuni ...) | 1,65–1,70 | 1,70–1,75 | 1,45–1,50 | 1,05–1,10 | | 1,00–1,05 |
| Asjaomaste riikide ühikuhind EUR/kg | 1,54 | 1,44 | 1,14 | 0,93 | | |
| Vahetuskurss EUR/USD | 0,927 | 0,896 | 0,936 | 1,118 | 1,163 | 1,186 |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 121 | 125 | 128 |
| HRV ühikuhind USD/kg | 1,18 | 1,14 | 0,95 | 1,01 | 1,06 | |
| Indeks | 100 | 97 | 80 | 85 | 89 | |
| USA ühikuhind USD/kg (ajavahemikul ... kuni ...) | 1,55–1,60 | 1,50–1,55 | 1,35–1,40 | 1,20–1,25 | | 1,20–1,25 |
| Indeks | 100 | 100 | 89 | 78 | | 79 |
| Asjaomaste riikide ühikuhind USD/kg | 1,43 | 1,29 | 1,06 | 1,04 | | |
| Index | 100 | 90 | 74 | 72 | | |
| Vahetuskursside allikas: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en |

(145)

Mõned huvitatud isikud väitsid, et asjaomase impordi hinnaarengut mõjutas euro areng võrreldes USA dollari ja Yuan Renminbiga (seotud USDga). On tõsi, et 2001. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal odavnes dollar pidevalt, st 1,12 eurolt 0,84 eurole ehk – 25 %. Tuleks siiski märkida, et langes ka asjaomase impordi hind USA dollarites (2000. ja 2003. aasta vahelisel ajal 28 %). Täpsemalt, Hiina ühiku ekspordihinnad USA dollarites langesid 2000. aasta ja HRV-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 11 % ning Ameerika ühiku ekspordihind USA dollarites langes 2000. aasta ja USA-d käsitleva uurimisperioodi vahelisel ajal 21 %. Seetõttu ei selgita valuutade kõikumised asjaomase ekspordi hinnalangust täielikult, kuna langus on märkimisväärne ka USA dollarites.

2000

2001

2002

2003

HRV-d käsitlev uurimisperiood

USA-d käsitlev uurimisperiood

HRV ühikuhind EUR/kg

1,28

1,28

1,02

0,90

0,91

USA ühikuhind EUR/kg (ajavahemikul ... kuni ...)

1,65–1,70

1,70–1,75

1,45–1,50

1,05–1,10

1,00–1,05

Asjaomaste riikide ühikuhind EUR/kg

1,54

1,44

1,14

0,93

Vahetuskurss EUR/USD

0,927

0,896

0,936

1,118

1,163

1,186

Indeks

100

97

101

121

125

128

HRV ühikuhind USD/kg

1,18

1,14

0,95

1,01

1,06

Indeks

100

97

80

85

89

USA ühikuhind USD/kg (ajavahemikul ... kuni ...)

1,55–1,60

1,50–1,55

1,35–1,40

1,20–1,25

1,20–1,25

Indeks

100

100

89

78

79

Asjaomaste riikide ühikuhind USD/kg

1,43

1,29

1,06

1,04

Index

100

90

74

72

Vahetuskursside allikas: http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?language=en

| (146) | Peale selle tuleks märkida, et valuutade arengul ei olnud kahele asjaomasele riigile samasugune mõju. USAst pärit impordi maht on 2000. ja 2003. aasta vahelisel ajal vähenenud, kuid HRVst pärit impordi maht on sama perioodi jooksul enam kui kuuekordistunud. Tõsiasi, et valuutade kõikumistel ei olnud samasugust mõju mõlemale riigile ning et see ei mõjutanud ka teistest riikidest pärit importi, viitab sellele, et seda ei saa pidada HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi buumi põhjuslikuks faktoriks, nagu väidavad huvitatud isikud. |
| --- | --- |

(146)

Peale selle tuleks märkida, et valuutade arengul ei olnud kahele asjaomasele riigile samasugune mõju. USAst pärit impordi maht on 2000. ja 2003. aasta vahelisel ajal vähenenud, kuid HRVst pärit impordi maht on sama perioodi jooksul enam kui kuuekordistunud. Tõsiasi, et valuutade kõikumistel ei olnud samasugust mõju mõlemale riigile ning et see ei mõjutanud ka teistest riikidest pärit importi, viitab sellele, et seda ei saa pidada HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi buumi põhjuslikuks faktoriks, nagu väidavad huvitatud isikud.

| (147) | Ülaltoodu põhjal võib öelda, et kuigi euro areng võrreldes USA dollariga võis mõjutada asjaomase ekspordi hinda, ei olnud see mõju kindlasti selline, mis oleks dumpingu ja kahju vahelise põhjusliku seose lõhkunud. |
| --- | --- |

(147)

Ülaltoodu põhjal võib öelda, et kuigi euro areng võrreldes USA dollariga võis mõjutada asjaomase ekspordi hinda, ei olnud see mõju kindlasti selline, mis oleks dumpingu ja kahju vahelise põhjusliku seose lõhkunud.

d)   TCCA turu küpsemine

| (148) | Üks huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote hinnalangus on tingitud tarbekaubaks kujunenud toote elutsüklist. Ta väitis, et kõrvuti Euroopa Liidus õitseva ujumisbasseinituruga muutus TCCA turg küpseks ning et seda toodet müüakse nüüd laialdaselt selvehallides, mis mõjub hindu alandavalt. |
| --- | --- |

(148)

Üks huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote hinnalangus on tingitud tarbekaubaks kujunenud toote elutsüklist. Ta väitis, et kõrvuti Euroopa Liidus õitseva ujumisbasseinituruga muutus TCCA turg küpseks ning et seda toodet müüakse nüüd laialdaselt selvehallides, mis mõjub hindu alandavalt.

| (149) | Samal ajal kui toode ise on võib-olla jõudnud teatud küpsemistasemele, ei saa seda öelda asjaomase turu kohta. Vastupidiselt on TCCA turg arenenud väga dünaamiliselt. Kuid asjaomase impordi tasemel ei olnud areng ei hindade ega koguste mõttes dünaamiline, vaid pigem järsk. Samuti tuleks märkida, et TCCA nõudluse määrab ehitatud ujumisbasseinide hulk ning et TCCA on seetõttu tarvik. Eelneva põhjal ei saa väidet, et praegune kahju on vaatlusaluse toote küpsemise tulemus, heaks kiita. |
| --- | --- |

(149)

Samal ajal kui toode ise on võib-olla jõudnud teatud küpsemistasemele, ei saa seda öelda asjaomase turu kohta. Vastupidiselt on TCCA turg arenenud väga dünaamiliselt. Kuid asjaomase impordi tasemel ei olnud areng ei hindade ega koguste mõttes dünaamiline, vaid pigem järsk. Samuti tuleks märkida, et TCCA nõudluse määrab ehitatud ujumisbasseinide hulk ning et TCCA on seetõttu tarvik. Eelneva põhjal ei saa väidet, et praegune kahju on vaatlusaluse toote küpsemise tulemus, heaks kiita.

e)   Investeeringud tootmisvõimsusesse

| (150) | Üks töötleja väitis, et ühenduse tootmisharu hindas uude võimsusesse investeerides turu arengut valesti ning halvendas oma majanduslikke tulemusi, suurendades amortisatsioonikulusid ning seega ka tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(150)

Üks töötleja väitis, et ühenduse tootmisharu hindas uude võimsusesse investeerides turu arengut valesti ning halvendas oma majanduslikke tulemusi, suurendades amortisatsioonikulusid ning seega ka tootmiskulusid.

| (151) | Kõigepealt tuleks märkida, et ühenduse tarbimine kasvas 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal enam kui 70 % võrra ning et ühenduse tootmisharu võimsus kasvas samal perioodil vaid 16 % võrra. Sellised investeeringud on seega mõistlikud ning kooskõlas eeldatava turuarenguga. |
| --- | --- |

(151)

Kõigepealt tuleks märkida, et ühenduse tarbimine kasvas 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal enam kui 70 % võrra ning et ühenduse tootmisharu võimsus kasvas samal perioodil vaid 16 % võrra. Sellised investeeringud on seega mõistlikud ning kooskõlas eeldatava turuarenguga.

| (152) | Lisaks sellele, nagu on mainitud põhjenduses 125, jäid ühenduse tootmisharu tootmiskulud uurimisperioodidel samale tasemele nagu aastal 2000, mis näitab, et igasugune investeeringutest tulenev kulude kasv on korvatud teiste kulude vähendamiste ning tõhususe suurenemisega. |
| --- | --- |

(152)

Lisaks sellele, nagu on mainitud põhjenduses 125, jäid ühenduse tootmisharu tootmiskulud uurimisperioodidel samale tasemele nagu aastal 2000, mis näitab, et igasugune investeeringutest tulenev kulude kasv on korvatud teiste kulude vähendamiste ning tõhususe suurenemisega.

f)   Ühe teise Euroopa tootja mõju

| (153) | Mitmed huvitatud isikud, kes tegid Hiinat puudutava uurimise käigus koostööd, väitsid, nagu oleks üks teistest Euroopa tootjatest olnud esimene, kes turuosa võitmiseks oma hindu alandas. |
| --- | --- |

(153)

Mitmed huvitatud isikud, kes tegid Hiinat puudutava uurimise käigus koostööd, väitsid, nagu oleks üks teistest Euroopa tootjatest olnud esimene, kes turuosa võitmiseks oma hindu alandas.

| (154) | Kuid leiti, et selle ühenduse tootmisharusse mittekuuluva Euroopa tootja hinnad 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal olid kõrgemad kui Hiina impordil. Tema hinnad tõusid püsivalt 2000. ja 2002. aasta vahelisel ajal ning hakkasid langema alles 2002. ja 2003. aasta vahelisel ajal, kui Hiina müügihinnad olid sama perioodi jooksul juba 30 % võrra langenud. |
| --- | --- |

(154)

Kuid leiti, et selle ühenduse tootmisharusse mittekuuluva Euroopa tootja hinnad 2000. aasta ja uurimisperioodide vahelisel ajal olid kõrgemad kui Hiina impordil. Tema hinnad tõusid püsivalt 2000. ja 2002. aasta vahelisel ajal ning hakkasid langema alles 2002. ja 2003. aasta vahelisel ajal, kui Hiina müügihinnad olid sama perioodi jooksul juba 30 % võrra langenud.

3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (155) | Ülaltoodut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos. See järeldus põhineb ühest küljest asjaomase impordi mahtude ja turuosa märkimisväärsel suurenemisel, millega on kaasnenud oluline hinnalangus ja hindade allalöömine, ning teisest küljest ühenduse tootmisharu hinna langusel, turuosa kaotamisel ning sellest tuleneval halvenenud majanduslikul olukorral. Kõik need arengud langesid ajaliselt kokku. Ükski teine kontrollitud asjaoludest ei selgitanud ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda. |
| --- | --- |

(155)

Ülaltoodut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju vahel on põhjuslik seos. See järeldus põhineb ühest küljest asjaomase impordi mahtude ja turuosa märkimisväärsel suurenemisel, millega on kaasnenud oluline hinnalangus ja hindade allalöömine, ning teisest küljest ühenduse tootmisharu hinna langusel, turuosa kaotamisel ning sellest tuleneval halvenenud majanduslikul olukorral. Kõik need arengud langesid ajaliselt kokku. Ükski teine kontrollitud asjaoludest ei selgitanud ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda.

E.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Üldkaalutlused

| (156) | Uuriti, kas eksisteerib kaalukaid põhjusi, mis võivad viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine asjaomastest riikidest pärineva impordi suhtes ei oleks ühenduse huvides. Sellest tulenevalt ning kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 põhines ühenduse huvide kindlaksmääramine kõikide asjaomaste osapoolte huvide, st ühenduse tootmisharu, teiste ühenduse tootjate, importijate/ettevõtjate ning ka kõnealuse toote kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(156)

Uuriti, kas eksisteerib kaalukaid põhjusi, mis võivad viia järelduseni, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine asjaomastest riikidest pärineva impordi suhtes ei oleks ühenduse huvides. Sellest tulenevalt ning kooskõlas algmääruse artikli 21 lõikega 1 põhines ühenduse huvide kindlaksmääramine kõikide asjaomaste osapoolte huvide, st ühenduse tootmisharu, teiste ühenduse tootjate, importijate/ettevõtjate ning ka kõnealuse toote kasutajate huvide hindamisel.

| (157) | Meetmete kohaldamise või mittekohaldamise võimaliku mõju hindamiseks paluti kõikidelt huvitatud isikutelt informatsiooni. Küsimustikud saadeti kolmele ühenduse tootjale, 9 importijale, 17 töötlejale ning 11 järgtööstusesse kuuluvale ühendusele (töötlejad/kasutajad). |
| --- | --- |

(157)

Meetmete kohaldamise või mittekohaldamise võimaliku mõju hindamiseks paluti kõikidelt huvitatud isikutelt informatsiooni. Küsimustikud saadeti kolmele ühenduse tootjale, 9 importijale, 17 töötlejale ning 11 järgtööstusesse kuuluvale ühendusele (töötlejad/kasutajad).

| (158) | Täidetud küsimustikud saadi tagasi ühelt ühenduse tootjalt (kaebuse esitaja), 1 importijalt ja 10 töötlejalt. Mittetäielikud vastused küsimustikele või ettepanekud saadi neljalt importijalt ja neljalt töötlejalt. Lisaks sellele, nagu on mainitud põhjenduses 97, andis veel kaks ühenduse tootjat üldinformatsiooni ainult HRVd käsitleva menetluse raames. Koostöös osalevatest töötlejatest 2 oli meetmete poolt, üks ütles, et sel ei oleks talle mingit mõju, samal ajal kui teised koostöös osalevad töötlejad, nagu ka koostöös osalev importija, olid meetmete vastu. |
| --- | --- |

(158)

Täidetud küsimustikud saadi tagasi ühelt ühenduse tootjalt (kaebuse esitaja), 1 importijalt ja 10 töötlejalt. Mittetäielikud vastused küsimustikele või ettepanekud saadi neljalt importijalt ja neljalt töötlejalt. Lisaks sellele, nagu on mainitud põhjenduses 97, andis veel kaks ühenduse tootjat üldinformatsiooni ainult HRVd käsitleva menetluse raames. Koostöös osalevatest töötlejatest 2 oli meetmete poolt, üks ütles, et sel ei oleks talle mingit mõju, samal ajal kui teised koostöös osalevad töötlejad, nagu ka koostöös osalev importija, olid meetmete vastu.

| (159) | Lisaks on mõni ülalmainitud isik ära kuulatud. |
| --- | --- |

(159)

Lisaks on mõni ülalmainitud isik ära kuulatud.

2.   Ühenduse tootmisharu ning ühenduse teiste tootjate huvi

| (160) | Pidades silmas ühenduse tootmisharu olukorra kohta põhjenduses 134 esitatud järeldusi eelkõige turuosa, müügihindade ning väheneva tasuvuse kohta, leitakse, et kahjustava dumpingu vastaste meetmete puudumise korral halveneb ühenduse tootmisharu finantsolukord tõenäoliselt veelgi. On väga tõenäoline, et ühenduse tootmine väheneb ning töötlejad ja tarbijad hakkavad märkimisväärselt importijatest sõltuma. Samasugust negatiivset arengut võib oodata ühenduse kahe teise tootja osas. |
| --- | --- |

(160)

Pidades silmas ühenduse tootmisharu olukorra kohta põhjenduses 134 esitatud järeldusi eelkõige turuosa, müügihindade ning väheneva tasuvuse kohta, leitakse, et kahjustava dumpingu vastaste meetmete puudumise korral halveneb ühenduse tootmisharu finantsolukord tõenäoliselt veelgi. On väga tõenäoline, et ühenduse tootmine väheneb ning töötlejad ja tarbijad hakkavad märkimisväärselt importijatest sõltuma. Samasugust negatiivset arengut võib oodata ühenduse kahe teise tootja osas.

3.   Importijate huvi

| (161) | Kuigi importijatele saadeti 9 küsimustikku, saadi vastus ühele. See importija ei olnud võimeline andma täpset informatsiooni oma vaatlusaluse toote müügi tasuvuse kohta. Seetõttu ei ole olnud võimalik hinnata kavandatud dumpinguvastaste meetmete võimalikku mõju koostööd tegeva importija tasuvusele. Ometi ei olnud sellel äriühingul märkimisväärseid investeeringuid, mis oleksid vaatlusaluse tootega otseselt seotud, ning tema vaatlusaluse toodangu osas tehtud müük moodustab vähem kui 1 % kogukäibest. |
| --- | --- |

(161)

Kuigi importijatele saadeti 9 küsimustikku, saadi vastus ühele. See importija ei olnud võimeline andma täpset informatsiooni oma vaatlusaluse toote müügi tasuvuse kohta. Seetõttu ei ole olnud võimalik hinnata kavandatud dumpinguvastaste meetmete võimalikku mõju koostööd tegeva importija tasuvusele. Ometi ei olnud sellel äriühingul märkimisväärseid investeeringuid, mis oleksid vaatlusaluse tootega otseselt seotud, ning tema vaatlusaluse toodangu osas tehtud müük moodustab vähem kui 1 % kogukäibest.

| (162) | Ülaltoodu põhjal ning võttes arvesse menetluses koostööd mittetegevate importijate suurt hulka tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastased meetmed ei oma importijatele tervikuna sellist negatiivset mõju, mis kaaluksid üles vajaduse kõrvaldada kahjustavast dumpingust tulenevad kaubandust moonutavad mõjud ning taastada mõjus konkurents. |
| --- | --- |

(162)

Ülaltoodu põhjal ning võttes arvesse menetluses koostööd mittetegevate importijate suurt hulka tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastased meetmed ei oma importijatele tervikuna sellist negatiivset mõju, mis kaaluksid üles vajaduse kõrvaldada kahjustavast dumpingust tulenevad kaubandust moonutavad mõjud ning taastada mõjus konkurents.

4.   Töötlejate huvid

| (163) | Töötlev sektor koosneb hulgast äriühingutest, mis võivad olla seotud TCCA graanulite tablettideks muutmise ja/või vaatlusaluse toote ümberpakkimise või turustamisega. |
| --- | --- |

(163)

Töötlev sektor koosneb hulgast äriühingutest, mis võivad olla seotud TCCA graanulite tablettideks muutmise ja/või vaatlusaluse toote ümberpakkimise või turustamisega.

| (164) | Peamine argument meetmete kehtestamise vastu on asjaolu, et Euroopa tootjate võimsus ei ole piisav rahuldamaks ühenduse nõudlust. |
| --- | --- |

(164)

Peamine argument meetmete kehtestamise vastu on asjaolu, et Euroopa tootjate võimsus ei ole piisav rahuldamaks ühenduse nõudlust.

| (165) | Tuletatakse meelde, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise eesmärk ei ole kõnealuse turu sulgemine asjaomastele riikidele, vaid õiglaste kaubandustingimuste ja mõjusa konkurentsi taastamine ühenduse turul. Selles mõttes jääks asjaomane import endiselt ühenduse turule, kuid hindadega, mis ei kujuta endast enam kahjustavat dumpingut. Lisaks sellele on tõenäoline, et pärast asjaomaste riikide kahjustava dumpingu kõrvaldamist muutub olulisemaks import kolmandatest riikidest, mille suhtes meetmeid ei rakendata. Tuleks samuti märkida, et ühel Euroopa tootjatest on uus tehas, mis ei alustanud tootmist ühenduse turu madala hinnataseme tõttu. Mõjusa konkurentsi taastamisel on tõenäoline, et tootmine algab ning et ühenduse turu varustamine suureneb. Märkimisväärne on ka see, et ühest küljest väitsid töötlejad, et võimsus on ühenduse vajaduse rahuldamiseks ebapiisav, kuid teisest küljest süüdistasid nad ühenduse tootmisharu investeerimises uude võimsusesse, mis väidetavalt oleks kahju põhjuseks olnud. |
| --- | --- |

(165)

Tuletatakse meelde, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise eesmärk ei ole kõnealuse turu sulgemine asjaomastele riikidele, vaid õiglaste kaubandustingimuste ja mõjusa konkurentsi taastamine ühenduse turul. Selles mõttes jääks asjaomane import endiselt ühenduse turule, kuid hindadega, mis ei kujuta endast enam kahjustavat dumpingut. Lisaks sellele on tõenäoline, et pärast asjaomaste riikide kahjustava dumpingu kõrvaldamist muutub olulisemaks import kolmandatest riikidest, mille suhtes meetmeid ei rakendata. Tuleks samuti märkida, et ühel Euroopa tootjatest on uus tehas, mis ei alustanud tootmist ühenduse turu madala hinnataseme tõttu. Mõjusa konkurentsi taastamisel on tõenäoline, et tootmine algab ning et ühenduse turu varustamine suureneb. Märkimisväärne on ka see, et ühest küljest väitsid töötlejad, et võimsus on ühenduse vajaduse rahuldamiseks ebapiisav, kuid teisest küljest süüdistasid nad ühenduse tootmisharu investeerimises uude võimsusesse, mis väidetavalt oleks kahju põhjuseks olnud.

| (166) | Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et tarnete vähesuse ohtu ei ole. Vastupidi, kui ühenduse tootmisharu peaks sattuma ebakindlasse olukorda ning selle tõttu sulgema ühenduses asuvaid tootmisüksusi, jäetaks kasutajad ilma olulisest tarneallikast, mis tagab kiire teeninduse ning tarneaja eriti tipphooajal. |
| --- | --- |

(166)

Selle põhjal tehakse esialgne järeldus, et tarnete vähesuse ohtu ei ole. Vastupidi, kui ühenduse tootmisharu peaks sattuma ebakindlasse olukorda ning selle tõttu sulgema ühenduses asuvaid tootmisüksusi, jäetaks kasutajad ilma olulisest tarneallikast, mis tagab kiire teeninduse ning tarneaja eriti tipphooajal.

| (167) | Koostööd tegevad töötlejad väitsid, et mis tahes dumpinguvastased meetmed mõjutaksid negatiivselt nende tootmiskulusid ja marginaali. |
| --- | --- |

(167)

Koostööd tegevad töötlejad väitsid, et mis tahes dumpinguvastased meetmed mõjutaksid negatiivselt nende tootmiskulusid ja marginaali.

| (168) | TCCA moodustab enam kui 40 % kasutajate kogu tootmiskuludest toodete puhul, mis sisaldavad vaatlusalust toodet, ning see tähendab, et tollimaksu kehtestamine mõjutaks nende tootmiskulusid. Kuid kuna töötlejatel ei ole ainult üks tarnija, tuleb tollimaksude mõjude hindamisel kaaluda nii iga tarnija osa toormaterjalide ostmises kui ka iga sellise tarnija suhtes rakendatud individuaalseid tollimakse. Seetõttu on tõenäoline, et tollimaksud ei mõjuta 40 % tootmiskuludest, vaid ainult osa sellest. Igal juhul, võttes arvesse turustusahelaga seotud äriühingute arvu, on tõenäoline, et tollimaksu mõju lahustub turustusahelas ning mis tahes hinnatõus kandub enamikult juhtudel edasi vaid osaliselt. |
| --- | --- |

(168)

TCCA moodustab enam kui 40 % kasutajate kogu tootmiskuludest toodete puhul, mis sisaldavad vaatlusalust toodet, ning see tähendab, et tollimaksu kehtestamine mõjutaks nende tootmiskulusid. Kuid kuna töötlejatel ei ole ainult üks tarnija, tuleb tollimaksude mõjude hindamisel kaaluda nii iga tarnija osa toormaterjalide ostmises kui ka iga sellise tarnija suhtes rakendatud individuaalseid tollimakse. Seetõttu on tõenäoline, et tollimaksud ei mõjuta 40 % tootmiskuludest, vaid ainult osa sellest. Igal juhul, võttes arvesse turustusahelaga seotud äriühingute arvu, on tõenäoline, et tollimaksu mõju lahustub turustusahelas ning mis tahes hinnatõus kandub enamikult juhtudel edasi vaid osaliselt.

| (169) | Lisaks sellele tuleb märkida, et TCCA tarne ühenduse turule dumpingut mitte teostavate äriühingute või käesolevate uurimistega hõlmamata riikide poolt muutus vähem atraktiivseks asjaomaste riikide tugeva hinnasurve tõttu. Seetõttu on väga tõenäoline, et õiglase konkurentsi taastamise korral suurendavad dumpingut mitte teostavad äriühingud oma kohalolekut ühenduse turul. Kuna ühenduse tootmisharul on veel rakendamata võimsust ning võttes arvesse võimalust hankida riikidest või äriühingutelt, kelle suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei rakendata, peaks võimalik hinnatõus olema mõõdukas. |
| --- | --- |

(169)

Lisaks sellele tuleb märkida, et TCCA tarne ühenduse turule dumpingut mitte teostavate äriühingute või käesolevate uurimistega hõlmamata riikide poolt muutus vähem atraktiivseks asjaomaste riikide tugeva hinnasurve tõttu. Seetõttu on väga tõenäoline, et õiglase konkurentsi taastamise korral suurendavad dumpingut mitte teostavad äriühingud oma kohalolekut ühenduse turul. Kuna ühenduse tootmisharul on veel rakendamata võimsust ning võttes arvesse võimalust hankida riikidest või äriühingutelt, kelle suhtes dumpinguvastast tollimaksu ei rakendata, peaks võimalik hinnatõus olema mõõdukas.

| (170) | Lisaks sellele tuleks hinnata tollimaksude mõju töötlejatele laialdasemalt. TCCA võimaldab töötlejatel müüa ka tulusamaid tooteid ning teenida kasumit teistest turusegmentidest. Loomulikult esineb vaatlusaluse toote ja töötlejate müüdavate muude toodete (näiteks muud kemikaalid ja/või seadmed) müügi vahel sünergia. Seetõttu kirjeldavad teatavad töötlejad vaatlusalust toodet kui “kahjumi juhi toodet”, mida, kuigi ta on madala marginaaliga toode, ei saa hüljata, sest see on atraktiivne toode, mis peab kuuluma tootevalikusse. |
| --- | --- |

(170)

Lisaks sellele tuleks hinnata tollimaksude mõju töötlejatele laialdasemalt. TCCA võimaldab töötlejatel müüa ka tulusamaid tooteid ning teenida kasumit teistest turusegmentidest. Loomulikult esineb vaatlusaluse toote ja töötlejate müüdavate muude toodete (näiteks muud kemikaalid ja/või seadmed) müügi vahel sünergia. Seetõttu kirjeldavad teatavad töötlejad vaatlusalust toodet kui “kahjumi juhi toodet”, mida, kuigi ta on madala marginaaliga toode, ei saa hüljata, sest see on atraktiivne toode, mis peab kuuluma tootevalikusse.

| (171) | Huvitav on ka märkida, et töötlejate madalad kasumid TCCA segmendis on saadud vaatamata sellele, et import on toimunud suures osas dumpinguhindadega. See tekitab märkimisväärseid kahtlusi töötleva tööstuse TCCA segmendi elujõulisuse kohta. |
| --- | --- |

(171)

Huvitav on ka märkida, et töötlejate madalad kasumid TCCA segmendis on saadud vaatamata sellele, et import on toimunud suures osas dumpinguhindadega. See tekitab märkimisväärseid kahtlusi töötleva tööstuse TCCA segmendi elujõulisuse kohta.

| (172) | Kuid dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ning mõjusa konkurentsi taastamine võivad töötlejatel aidata taastada elujõulised marginaalid. Kindlasti tuleks märkida, et töötlejate müüdava toote päritolu ei ole klientidele üldiselt teada. Töötlejad hangivad vaatlusaluse toote tavaliselt mitme tarnija käest ning müüvad seda päritolust sõltumata ühe keskmise hinnaga. Seetõttu oleks mis tahes meetme kohaldamine ühest küljest nendele töötlejatele võimaluseks korrigeerida oma hindu veidi ülespoole ning teisest küljest kombineerida kõige sobivamad tarneallikad selliselt, et tulemuseks saadud keskmine kulu võimaldaks neil teenida suuremat kasumit. Seetõttu võib meetmetel olla teatav stabiliseeriv mõju järgtööstusele, mis on viimaste aastate jooksul kiiresti arenenud ning kus paljud äriühingud nüüd tegutsevad ning omavahel konkureerivad. |
| --- | --- |

(172)

Kuid dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ning mõjusa konkurentsi taastamine võivad töötlejatel aidata taastada elujõulised marginaalid. Kindlasti tuleks märkida, et töötlejate müüdava toote päritolu ei ole klientidele üldiselt teada. Töötlejad hangivad vaatlusaluse toote tavaliselt mitme tarnija käest ning müüvad seda päritolust sõltumata ühe keskmise hinnaga. Seetõttu oleks mis tahes meetme kohaldamine ühest küljest nendele töötlejatele võimaluseks korrigeerida oma hindu veidi ülespoole ning teisest küljest kombineerida kõige sobivamad tarneallikad selliselt, et tulemuseks saadud keskmine kulu võimaldaks neil teenida suuremat kasumit. Seetõttu võib meetmetel olla teatav stabiliseeriv mõju järgtööstusele, mis on viimaste aastate jooksul kiiresti arenenud ning kus paljud äriühingud nüüd tegutsevad ning omavahel konkureerivad.

5.   Tarbijate huvid

| (173) | TCCA tarbijad on kas avalike või eraujumisbasseinide omanikud, kes kasutavad vaatlusalust toodet desinfektsioonivahendina. |
| --- | --- |

(173)

TCCA tarbijad on kas avalike või eraujumisbasseinide omanikud, kes kasutavad vaatlusalust toodet desinfektsioonivahendina.

| (174) | Erialaajakirjanduse kohaselt on ujumisbasseini aastased hoolduskulud umbes 834 eurot aastas, millest 30 % kulub kemikaalidele (seega 587 eurot tarvikutele ning 247 eurot keemiatoodetele). TCCA moodustab sellest 247 eurost ainult osa, sest kemikaale kasutatakse ka pH reguleerimiseks, desinfektsiooniks, vetikate vältimiseks ja flokulatsiooniks. |
| --- | --- |

(174)

Erialaajakirjanduse kohaselt on ujumisbasseini aastased hoolduskulud umbes 834 eurot aastas, millest 30 % kulub kemikaalidele (seega 587 eurot tarvikutele ning 247 eurot keemiatoodetele). TCCA moodustab sellest 247 eurost ainult osa, sest kemikaale kasutatakse ka pH reguleerimiseks, desinfektsiooniks, vetikate vältimiseks ja flokulatsiooniks.

| (175) | Üks töötleja andis kinnitamata informatsiooni meetmete rakendamise mõjust lõpptarbijale. Sellest teabest selgub, et 77 %line tollimaks vaatlusaluse toote puhul tähendaks eraujumisbasseini omanikule kuus 2,5 euro suurust kulude kasvu. Kuna selle arvutuse osas üksikasju esitatud ei ole, on alust arvata, et see arvutus põhineb halvimal stsenaariumil, st eraomanik, kes kasutaks desinfektsiooniks ainult kloori sisaldavaid tooteid ning kes ostaks TCCAd poest, mida varustavad eksportijad, kelle suhtes rakendatakse 77 %list tollimaksumäära. Sellest hoolimata tuleks rõhutada, et see 2,5 euro suurune summa on väga lähedal spekulatsioonile. Lisaks sellele, võttes arvesse tegelikke kavandatud tollimaksutasemeid ning importijate, töötlejate ja edasimüüjate võimalust vahetada üks tarnija teise vastu või segada oma tarneallikaid, võib eeldada, et selline 2,5 euro suurune tõus on suuresti üle paisutatud. |
| --- | --- |

(175)

Üks töötleja andis kinnitamata informatsiooni meetmete rakendamise mõjust lõpptarbijale. Sellest teabest selgub, et 77 %line tollimaks vaatlusaluse toote puhul tähendaks eraujumisbasseini omanikule kuus 2,5 euro suurust kulude kasvu. Kuna selle arvutuse osas üksikasju esitatud ei ole, on alust arvata, et see arvutus põhineb halvimal stsenaariumil, st eraomanik, kes kasutaks desinfektsiooniks ainult kloori sisaldavaid tooteid ning kes ostaks TCCAd poest, mida varustavad eksportijad, kelle suhtes rakendatakse 77 %list tollimaksumäära. Sellest hoolimata tuleks rõhutada, et see 2,5 euro suurune summa on väga lähedal spekulatsioonile. Lisaks sellele, võttes arvesse tegelikke kavandatud tollimaksutasemeid ning importijate, töötlejate ja edasimüüjate võimalust vahetada üks tarnija teise vastu või segada oma tarneallikaid, võib eeldada, et selline 2,5 euro suurune tõus on suuresti üle paisutatud.

| (176) | Kuid võttes arvesse TCCA impordi lõpptarbijaini viimisega seotud vahendajate arvu, arvatakse, et mis tahes dumpinguvastaste meetmete mõju tarbijaile ei ole märkimisväärne. Ujumisbasseinide valdkonna õitseng mõjus hästi järgtööstuse sektorile, mille hulgas on importijad/kauplejad, tablettide tootjad, pakendajad, sildistajad ja turustajad. Seetõttu, eeldades, et tollimaksu põhjustatud hinnatõusu neelavad osaliselt turustusahela erinevad etapid ning see ei jõua täies mahus lõpptarbijani, oleks kulude tõus vähem kui 2,5 eurot kuus. |
| --- | --- |

(176)

Kuid võttes arvesse TCCA impordi lõpptarbijaini viimisega seotud vahendajate arvu, arvatakse, et mis tahes dumpinguvastaste meetmete mõju tarbijaile ei ole märkimisväärne. Ujumisbasseinide valdkonna õitseng mõjus hästi järgtööstuse sektorile, mille hulgas on importijad/kauplejad, tablettide tootjad, pakendajad, sildistajad ja turustajad. Seetõttu, eeldades, et tollimaksu põhjustatud hinnatõusu neelavad osaliselt turustusahela erinevad etapid ning see ei jõua täies mahus lõpptarbijani, oleks kulude tõus vähem kui 2,5 eurot kuus.

| (177) | Ülaltoodut arvesse võttes ei peetud võimalikku mõju tarbijatele kaalukaks põhjuseks, mis räägiks ajutiste dumpinguvastaste meetmete vastu, sest tundub, et meetmete kohaldamine ei mõjutaks tarbijaid liigselt ning et võimalik negatiivne mõju tarbijatele ei vähenda tõenäoliselt ühenduse tootmisharu meetmete positiivset mõju. |
| --- | --- |

(177)

Ülaltoodut arvesse võttes ei peetud võimalikku mõju tarbijatele kaalukaks põhjuseks, mis räägiks ajutiste dumpinguvastaste meetmete vastu, sest tundub, et meetmete kohaldamine ei mõjutaks tarbijaid liigselt ning et võimalik negatiivne mõju tarbijatele ei vähenda tõenäoliselt ühenduse tootmisharu meetmete positiivset mõju.

6.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (178) | Ülaltoodut arvesse võttes võib esialgselt järeldada, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid ajutiste dumpinguvastaste meetmete vastu. |
| --- | --- |

(178)

Ülaltoodut arvesse võttes võib esialgselt järeldada, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid ajutiste dumpinguvastaste meetmete vastu.

F.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (179) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(179)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose ja ühenduse huvide kohta tehtud esialgseid järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (180) | Ajutiste meetmete taseme kehtestamise eesmärgil on arvesse võetud kindlakstehtud dumpingumarginaali ja tollimaksu, mis on vajalik ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(180)

Ajutiste meetmete taseme kehtestamise eesmärgil on arvesse võetud kindlakstehtud dumpingumarginaali ja tollimaksu, mis on vajalik ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks.

| (181) | Ajutised meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis oleks piisav asjaomase impordi põhjustatud kahju kõrvaldamiseks kindlakstehtud dumpingumarginaali ületamata. Kahjuliku dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel arvestati, et meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel, müües ühenduses samasugust toodet. Arvutustes kasutatud maksueelne kasumimarginaal oli 10 % käibest. Nagu enne vaatlusaluse impordi olulise kasvu algamist ühenduse tootmisharu poolt teenitud kasumi tasemed näitasid, võib seda 10 % kasumit pidada kahjuliku dumpingu puudumise korral väga konservatiivseks ning mõistlikult saavutatavaks. |
| --- | --- |

(181)

Ajutised meetmed tuleb kehtestada tasemel, mis oleks piisav asjaomase impordi põhjustatud kahju kõrvaldamiseks kindlakstehtud dumpingumarginaali ületamata. Kahjuliku dumpingu mõjude kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu määra arvutamisel arvestati, et meetmed peavad võimaldama ühenduse tootmisharul katta oma tootmiskulud ning saada enne maksude mahaarvamist sellist üldkasumit, mida sellist tüüpi tootmisharu võiks selles sektoris usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel, müües ühenduses samasugust toodet. Arvutustes kasutatud maksueelne kasumimarginaal oli 10 % käibest. Nagu enne vaatlusaluse impordi olulise kasvu algamist ühenduse tootmisharu poolt teenitud kasumi tasemed näitasid, võib seda 10 % kasumit pidada kahjuliku dumpingu puudumise korral väga konservatiivseks ning mõistlikult saavutatavaks.

| (182) | Selle põhjal arvutati ühenduse tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind saadi, liites ülalmainitud 10 % kasumimarginaali tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(182)

Selle põhjal arvutati ühenduse tootmisharu jaoks samasuguse toote mittekahjustav hind. Mittekahjustav hind saadi, liites ülalmainitud 10 % kasumimarginaali tootmiskuludele.

| (183) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda keskmise mittekahjustava hinnaga. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(183)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda keskmise mittekahjustava hinnaga. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast.

2.   Ajutised meetmed

| (184) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mille suurus vastaks täheldatud dumpingumarginaali tasemele, kuid ei ületaks eespool nimetatud kahjumarginaali. |
| --- | --- |

(184)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 2 tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks, mille suurus vastaks täheldatud dumpingumarginaali tasemele, kuid ei ületaks eespool nimetatud kahjumarginaali.

| (185) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need koostööd tegevates äriühingutes valitsevat olukorda, nagu see leiti olevat uurimise käigus. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(185)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need koostööd tegevates äriühingutes valitsevat olukorda, nagu see leiti olevat uurimise käigus. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (186) | Taotlus kohaldada individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamatult komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamisega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, kodumaises või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse. |
| --- | --- |

(186)

Taotlus kohaldada individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamatult komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamisega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, kodumaises või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse.

| (187) | Kavandatavad dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:









  Riik | Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 62,6 % | 16,8 % | 16,8 % |
| Nanning Chemical Industry Co. Limited | 60,6 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 60,6 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 61,1 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 78,9 % | 17,4 % | 17,4 % |
| Heze Huayi Chemical Co. Limited | 62,8 % | 9,2 % | 9,2 % |
| Kõik teised äriühingud | 60,6 % | 40,3 % | 40,3 % |
| USA | Biolab Inc. | 20,8 % | 68,4 % | 20,8 % |
| Clearon Inc. | 28,5 % | 69,8 % | 28,5 % |
| Kõik teised äriühingud | 33,8 % | 98,5 % | 33,8 % |

(187)

Kavandatavad dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:

Riik

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

HRV

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

62,6 %

16,8 %

16,8 %

Nanning Chemical Industry Co. Limited

60,6 %

39,0 %

39,0 %

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

60,6 %

39,0 %

39,0 %

Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited

61,1 %

39,0 %

39,0 %

Puyang Cleanway Chemicals Limited

78,9 %

17,4 %

17,4 %

Heze Huayi Chemical Co. Limited

62,8 %

9,2 %

9,2 %

Kõik teised äriühingud

60,6 %

40,3 %

40,3 %

USA

Biolab Inc.

20,8 %

68,4 %

20,8 %

Clearon Inc.

28,5 %

69,8 %

28,5 %

Kõik teised äriühingud

33,8 %

98,5 %

33,8 %

G.   LÕPPSÄTE

| (188) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need üle vaadata, |
| --- | --- |

(188)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Ameerika Ühendriikidest pärit CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 40 20 (TARICi koodid 2933698070 ja 3808402020) alla kuuluva trikloroisotsüanuurhappe ja selle valmististe (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse sümkloseen all) impordi suhtes.

2.   Ajutine dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Riik | Äriühing | Dumpinguvastase tollimaksu määr | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| HRV | Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 16,8 % | A604 |
| Nanning Chemical Industry Co. Limited | 39,0 % | A625 |
| Changzhou Clean Chemical Co. Limited | 39,0 % | A626 |
| Zhucheng Taisheng Chemical Co. | 39,0 % | A627 |
| Puyang Cleanway Chemicals Limited | 17,4 % | A628 |
| Heze Huayi Chemical Co Limited | 9,2 % | A629 |
| Kõik teised äriühingud | 40,3 % | A999 |
| USA | Biolab Inc. | 20,8 % | A594 |
| Clearon Inc. | 28,5 % | A596 |
| Kõik teised äriühingud | 33,8 % | A999 |

Riik

Äriühing

Dumpinguvastase tollimaksu määr

TARICi lisakood

HRV

Hebei Jiheng Chemical Co. Limited

16,8 %

A604

Nanning Chemical Industry Co. Limited

39,0 %

A625

Changzhou Clean Chemical Co. Limited

39,0 %

A626

Zhucheng Taisheng Chemical Co.

39,0 %

A627

Puyang Cleanway Chemicals Limited

17,4 %

A628

Heze Huayi Chemical Co Limited

9,2 %

A629

Kõik teised äriühingud

40,3 %

A999

USA

Biolab Inc.

20,8 %

A594

Clearon Inc.

28,5 %

A596

Kõik teised äriühingud

33,8 %

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

4.   Lõikes 1 nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

Artikkel 2

Ilma, et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud 30 päeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased pooled esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumise päeva.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT C 178, 10.7.2004, lk 2.

2

(3)  ELT C 283, 20.11.2004, lk 3.

3

(4)  ELT C 253, 13.10.2004, lk 6. Parandus ELT C 44, 19.2.2005, lk 30.

4

(5)

5

| Euroopa Komisjon |
| --- |
| Kaubanduse Peadirektoraat |
| Osakand B |
| Kontor J-79 5/16 |
| B-1049 Brüssel |

Euroopa Komisjon

Kaubanduse Peadirektoraat

Osakand B

Kontor J-79 5/16

B-1049 Brüssel

---

| 8.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/32 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 539/2005,

7. aprill 2005,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

Komisjoni 7. aprilli 2005. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 2,74 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 2,56 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 2,36 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 2,18 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 2,04 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).







  C01 | : | Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

2,74

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

2,56

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

2,36

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

2,18

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

2,04

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

C01

:

Kõik kolmandad riigid, v.a Albaania, Bulgaaria, Rumeenia, Horvaatia, Bosnia-Hertsegoviina, Serbia-Montenegro, endine jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Lichtenstein ja Šveits.

---

| 8.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/34 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 540/2005,

7. aprill 2005,

millega kinnitatakse pehme nisu maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 115/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 115/2005 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus pehme nisu eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 1.–7. aprillini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 115/2005 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse pehme nisu maksimaalseks eksporditoetuseks 2,00 EUR/t kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. aprilil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2005, lk 3.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 8.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 541/2005,

7. aprill 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2275/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse raames imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2275/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäära kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2275/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäära kehtestamiseks.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 5 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada määrata imporditollimaksu vähenduse ülemmäär. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 5 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada määrata imporditollimaksu vähenduse ülemmäär. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2275/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 1.–7. aprillini 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmäär 18,85 eurot tonni kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 4 985 tonni suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 32.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 8.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/36 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 542/2005,

7. aprill 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 487/2005 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1783/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 487/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 487/2005 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähendamise ülemmäär. Selle ülemmäära kehtestamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähendamise ülemmäär. Selle ülemmäära kehtestamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teravilja praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähendamise ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teravilja praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähendamise ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 487/2005 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 1.–7. aprillini 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 29,68 eurot tonni kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 79 900 tonni suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 8. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 81, 30.3.2005, lk 6.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---