# Eiropas Savienības L 120/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 120 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 12. maijs |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 120

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 12. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 711/2005 (2005. gada 11. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 712/2005 (2005. gada 11. maijs), ar kuru groza I un II pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko paredz Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos attiecībā uz lasalocīdu un bituminosulfonāta amonija un nātrija sāļiem (
  1
  ) | 3 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 711/2005 (2005. gada 11. maijs), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 712/2005 (2005. gada 11. maijs), ar kuru groza I un II pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko paredz Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos attiecībā uz lasalocīdu un bituminosulfonāta amonija un nātrija sāļiem (
  1
  )

1

3

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 16. marts) par valsts atbalstu, ko realizējusi Portugāles Republika par labu Infineon Technologies, Portugal, SA

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 326)

   (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 20. oktobris) par Vācijas valsts atbalsta pasākumu par labu uzņēmumam Kvaerner Warnow Werft

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3921)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA |
| | | EBTA Uzraudzības Iestāde |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 198/03/KOL (2003. gada 5. novembris), ar kuru četrdesmito reizi tiek izdarīti grozījumi procedūras un materiālo tiesību noteikumos valsts atbalsta jomā un tiek svītrotas nodaļas par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, de minimis atbalstu, mācību atbalstu un nodarbinātības atbalstu | 39 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 16. marts) par valsts atbalstu, ko realizējusi Portugāles Republika par labu Infineon Technologies, Portugal, SA

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 326)

   (
  1
  )

Infineon Technologies, Portugal, SA

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 326)

1

5

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 20. oktobris) par Vācijas valsts atbalsta pasākumu par labu uzņēmumam Kvaerner Warnow Werft

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3921)

   (
  1
  )

Kvaerner Warnow Werft

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3921)

1

21

EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA

EBTA Uzraudzības Iestāde

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 198/03/KOL (2003. gada 5. novembris), ar kuru četrdesmito reizi tiek izdarīti grozījumi procedūras un materiālo tiesību noteikumos valsts atbalsta jomā un tiek svītrotas nodaļas par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, de minimis atbalstu, mācību atbalstu un nodarbinātības atbalstu

de minimis

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 12.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 711/2005

(2005. gada 11. maijs),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenuatsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 12. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 11. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 11. maija Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 133,9 |
| 204 | 89,5 |
| 212 | 122,7 |
| 999 | 115,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 90,0 |
| 204 | 64,6 |
| 999 | 77,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,4 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 62,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 44,2 |
| 204 | 43,8 |
| 212 | 58,6 |
| 220 | 49,1 |
| 388 | 70,8 |
| 400 | 50,3 |
| 624 | 55,9 |
| 999 | 53,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,5 |
| 388 | 62,9 |
| 528 | 65,0 |
| 624 | 58,3 |
| 999 | 58,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 97,4 |
| 400 | 137,7 |
| 404 | 124,6 |
| 508 | 71,9 |
| 512 | 72,5 |
| 524 | 63,3 |
| 528 | 69,3 |
| 720 | 68,0 |
| 804 | 101,3 |
| 999 | 89,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

133,9

204

89,5

212

122,7

999

115,4

0707 00 05

052

90,0

204

64,6

999

77,3

0709 90 70

052

89,4

204

35,2

999

62,3

0805 10 20

052

44,2

204

43,8

212

58,6

220

49,1

388

70,8

400

50,3

624

55,9

999

53,2

0805 50 10

052

49,5

388

62,9

528

65,0

624

58,3

999

58,9

0808 10 80

388

97,4

400

137,7

404

124,6

508

71,9

512

72,5

524

63,3

528

69,3

720

68,0

804

101,3

999

89,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 12.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 712/2005

(2005. gada 11. maijs),

ar kuru groza I un II pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2377/90, ar ko paredz Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos attiecībā uz lasalocīdu un bituminosulfonāta amonija un nātrija sāļiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 1990. gada 26. jūnija Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90, ar ko paredz Kopienas procedūru veterināro zāļu maksimāli pieļaujamo atlieku daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes produktos (1), un jo īpaši tās 2. un 3. pantu, un 4. panta trešo daļu,

ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras atzinumus, ko formulējusi Veterināro zāļu komiteja,

tā kā:

| (1) | Visas farmakoloģiski aktīvās vielas, ko Kopienā izmanto veterinārajās zālēs, kuras paredzēts izmantot attiecībā uz produktīviem dzīvniekiem, jānovērtē saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2377/90 prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Visas farmakoloģiski aktīvās vielas, ko Kopienā izmanto veterinārajās zālēs, kuras paredzēts izmantot attiecībā uz produktīviem dzīvniekiem, jānovērtē saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2377/90 prasībām.

| (2) | Viela ar nosaukumu “lasalocīds” jāiekļauj I pielikumā attiecībā uz mājputniem, izņemot dzīvniekus, no kuriem iegūst olas lietošanai cilvēku uzturā. |
| --- | --- |

(2)

Viela ar nosaukumu “lasalocīds” jāiekļauj I pielikumā attiecībā uz mājputniem, izņemot dzīvniekus, no kuriem iegūst olas lietošanai cilvēku uzturā.

| (3) | Vielas ar nosaukumu “bituminosulfonāta amonija un nātrija sāļi” ir iekļautas II pielikumā attiecībā uz visām produktīvo zīdītāju sugām, izņemot dzīvniekus, no kuriem iegūst pienu lietošanai cilvēku uzturā. Ieraksts attiecībā uz šīm vielām jāpapildina, iekļaujot piena lopus. |
| --- | --- |

(3)

Vielas ar nosaukumu “bituminosulfonāta amonija un nātrija sāļi” ir iekļautas II pielikumā attiecībā uz visām produktīvo zīdītāju sugām, izņemot dzīvniekus, no kuriem iegūst pienu lietošanai cilvēku uzturā. Ieraksts attiecībā uz šīm vielām jāpapildina, iekļaujot piena lopus.

| (4) | Tāpēc atbilstoši jāgroza Regula (EEK) Nr. 2377/90. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc atbilstoši jāgroza Regula (EEK) Nr. 2377/90.

| (5) | Līdz šīs regulas piemērošanai jāatvēl pietiekams laika posms pielāgojumiem dalībvalstīs, kas var būt vajadzīgi, ņemot vērā šo regulu attiecībā uz attiecīgo veterināro zāļu tirgū laišanas atļaujām, ko piešķir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (2), lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem šajā regulā. |
| --- | --- |

(5)

Līdz šīs regulas piemērošanai jāatvēl pietiekams laika posms pielāgojumiem dalībvalstīs, kas var būt vajadzīgi, ņemot vērā šo regulu attiecībā uz attiecīgo veterināro zāļu tirgū laišanas atļaujām, ko piešķir saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvu 2001/82/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz veterinārajām zālēm (2), lai nodrošinātu atbilstību noteikumiem šajā regulā.

| (6) | Šajā regulā noteiktās prasības ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā noteiktās prasības ir saskaņā ar Veterināro zāļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 2377/90 I un II pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2005. gada 11. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs

Briselē, 2005. gada 11. maijā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 75/2005 (OV L 15, 19.1.2005., 3. lpp.).

1

(2)  OV L 311, 28.11.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/28/EK (OV L 136, 30.4.2004., 58. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

A.   Regulas (EEK) Nr. 2377/90 I pielikumā iekļauta(-s) šāda(-s) viela(-s)

2.   Pretparazītvielas

2.4.   Aktīvās vielas, kas darbojas pret vienšūņiem

2.4.4.   Jonofori

| Farmakoloģiski aktīvā viela(-s) | Marķieratliekas | Dzīvnieku sugas | Maksimāli pieļaujamie atliekvielu daudzumi | Mērķaudi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| “Lasalocīds | Lasalocīds A | Mājputni (1) | 20 μg/kg | Muskuļi |
| 100 μg/kg | Āda + tauki |
| 100 μg/kg | Aknas |
| 50 μg/kg | Nieres |

Farmakoloģiski aktīvā viela(-s)

Marķieratliekas

Dzīvnieku sugas

Maksimāli pieļaujamie atliekvielu daudzumi

Mērķaudi

“Lasalocīds

Lasalocīds A

Mājputni (1)

20 μg/kg

Muskuļi

100 μg/kg

Āda + tauki

100 μg/kg

Aknas

50 μg/kg

Nieres

B.   Regulas (EEK) Nr. 2377/90 II pielikumā iekļauta(-s) šāda(-s) viela(-s)

2.   Organiskie savienojumi

| Farmakoloģiski aktīvā viela(-s) | Dzīvnieku sugas |
| --- | --- |
| “Bituminosulfonāts, tā amonija un nātrija sāļi | Visas produktīvo zīdītāju sugas (2) |

Farmakoloģiski aktīvā viela(-s)

Dzīvnieku sugas

“Bituminosulfonāts, tā amonija un nātrija sāļi

Visas produktīvo zīdītāju sugas (2)

---

(1)  Nav lietojams dzīvniekiem, no kuriem iegūst olas lietošanai cilvēku uzturā.”

1

(2)  Tikai lokālai lietošanai.”

2

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 12.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/5

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 16. marts)

par valsts atbalstu, ko realizējusi Portugāles Republika par labu Infineon Technologies, Portugal, SA

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 326)

(Autentisks ir tikai teksts portugāļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/373/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomiskās zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ir uzaicinājusi ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar minētajiem noteikumiem (1),

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Vēstulē, kura datēta ar 2002. gada 23. decembri un reģistrēta 2003. gada 3. janvārī, Portugāle paziņoja, ka saskaņā ar daudznozaru reģionālās palīdzības sniegšanas mehānismu liela apjoma investīciju projektiem (2) (tālāk tekstā – “Daudznozaru mehānisms”), tā plāno piešķirt investīciju palīdzību Infineon Technologies–Fabrico de Semicondutores, Portugal, SA (tālāk tekstā – Infineon Portugal). Plānotā palīdzība tika reģistrēta ar numuru N/1/03. |
| --- | --- |

(1)

Vēstulē, kura datēta ar 2002. gada 23. decembri un reģistrēta 2003. gada 3. janvārī, Portugāle paziņoja, ka saskaņā ar daudznozaru reģionālās palīdzības sniegšanas mehānismu liela apjoma investīciju projektiem (2) (tālāk tekstā – “Daudznozaru mehānisms”), tā plāno piešķirt investīciju palīdzību Infineon Technologies–Fabrico de Semicondutores, Portugal, SA (tālāk tekstā – Infineon Portugal). Plānotā palīdzība tika reģistrēta ar numuru N/1/03.

| (2) | Komisija apstiprināja saņemšanu vēstulē, kura datēta ar 2003. gada 15. janvāri. 2003. gada 17. janvāra vēstulē Komisija informēja Portugāli, ka paziņojums ticis atzīts par nepilnīgu un šajā sakarā ir radušies vairāki jautājumi. Pēc tam, kad Komisija izsūtīja atgādinājumu, Portugāle vēstulē, kura datēta ar 2003. gada 6. maiju un reģistrēta nākamajā dienā, iesniedza papildu informāciju. Vēstulē, kura datēta ar 2003. gada 9. jūliju (K(2003) 2004fin), Komisija informēja Portugāli, ka tā pieņēmusi lēmumu sākt procedūru, kura paredzēta palīdzības piešķiršanai EK dibināšanas līguma 88. panta 2. punktā. Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija uzaicināja ieinteresētās puses iesniegt komentārus par palīdzības apjomu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija apstiprināja saņemšanu vēstulē, kura datēta ar 2003. gada 15. janvāri. 2003. gada 17. janvāra vēstulē Komisija informēja Portugāli, ka paziņojums ticis atzīts par nepilnīgu un šajā sakarā ir radušies vairāki jautājumi. Pēc tam, kad Komisija izsūtīja atgādinājumu, Portugāle vēstulē, kura datēta ar 2003. gada 6. maiju un reģistrēta nākamajā dienā, iesniedza papildu informāciju. Vēstulē, kura datēta ar 2003. gada 9. jūliju (K(2003) 2004fin), Komisija informēja Portugāli, ka tā pieņēmusi lēmumu sākt procedūru, kura paredzēta palīdzības piešķiršanai EK dibināšanas līguma 88. panta 2. punktā. Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3). Komisija uzaicināja ieinteresētās puses iesniegt komentārus par palīdzības apjomu.

| (3) | 2003. gada 6. augusta vēstulē Nr. 2531 (reģistrēta 2003. gada 13. augustā) un 2003. gada 7. augusta vēstulē Nr. 2540 (reģistrēta 2003. gada 19. augustā) Portugāle iesniedza atbildi procedūras sākšanai. |
| --- | --- |

(3)

2003. gada 6. augusta vēstulē Nr. 2531 (reģistrēta 2003. gada 13. augustā) un 2003. gada 7. augusta vēstulē Nr. 2540 (reģistrēta 2003. gada 19. augustā) Portugāle iesniedza atbildi procedūras sākšanai.

| (4) | Komisija saņēma iesniegumus no četrām ieinteresētajām pusēm. Šie iesniegumi tika nosūtīti Portugālei, sniedzot tai iespēju paust savu viedokli attiecībā uz tiem. Portugāles komentāri tika saņemti 2003. gada 15. decembra vēstulē Nr. 825 (reģistrēta 2003. gada 23. decembrī). |
| --- | --- |

(4)

Komisija saņēma iesniegumus no četrām ieinteresētajām pusēm. Šie iesniegumi tika nosūtīti Portugālei, sniedzot tai iespēju paust savu viedokli attiecībā uz tiem. Portugāles komentāri tika saņemti 2003. gada 15. decembra vēstulē Nr. 825 (reģistrēta 2003. gada 23. decembrī).

II.   APRAKSTS

1.   Saņēmējs

| (5) | Infineon Portugal ir viena īpašnieka – Infineon Technologies NV – meitas uzņēmums, kuru savukārt kontrolē Infineon Technologies AG (tālāk tekstā – Infineon). Infineon pieder liela starptautiska uzņēmumu grupa, kas sastāv no četrām galvenajām nodaļām: telefonu sakari (parastajiem telefoniem), droši risinājumi mobilajiem telefoniem, atmiņas iekārtas un auto un rūpniecības sektors. Infineon kapitāls tika atvērts publiskam akciju piedāvājumam 2000. gada martā, un kompānija ir izveidota, atdaloties no Siemens AG, ieskaitot tās darbību pusvadītāju nozarē. |
| --- | --- |

(5)

Infineon Portugal ir viena īpašnieka – Infineon Technologies NV – meitas uzņēmums, kuru savukārt kontrolē Infineon Technologies AG (tālāk tekstā – Infineon). Infineon pieder liela starptautiska uzņēmumu grupa, kas sastāv no četrām galvenajām nodaļām: telefonu sakari (parastajiem telefoniem), droši risinājumi mobilajiem telefoniem, atmiņas iekārtas un auto un rūpniecības sektors. Infineon kapitāls tika atvērts publiskam akciju piedāvājumam 2000. gada martā, un kompānija ir izveidota, atdaloties no Siemens AG, ieskaitot tās darbību pusvadītāju nozarē.

| (6) | Infineon Portugal darbojas atmiņas iekārtu sektorā: tā izgudro, attīsta, ražo un pārdod pusvadītāju atmiņas iekārtas. Infineon Portugal ir firmas back-end ražotne, kura nodarbojas ar 64 MB, 128 MB un 265 MB DRAM (Dynamic Random Access Memory) komplektēšanu, galīgo testēšanu un iesaiņošanu. Saskaņā ar Portugāles varas iestāžu datiem Infineon ražotne Portugālē ir Eiropas DRAM ražošanas sektora vienīgā back-end ražotne. |
| --- | --- |

(6)

Infineon Portugal darbojas atmiņas iekārtu sektorā: tā izgudro, attīsta, ražo un pārdod pusvadītāju atmiņas iekārtas. Infineon Portugal ir firmas back-end ražotne, kura nodarbojas ar 64 MB, 128 MB un 265 MB DRAM (Dynamic Random Access Memory) komplektēšanu, galīgo testēšanu un iesaiņošanu. Saskaņā ar Portugāles varas iestāžu datiem Infineon ražotne Portugālē ir Eiropas DRAM ražošanas sektora vienīgā back-end ražotne.

| (7) | Portugāle par Infineon iesniedza šādus apgrozījuma un nodarbinātības datus, tos sadalot attiecībā uz pasaules, EEZ un Portugāles tirgiem:
  1. tabula
  Apgrozījums











  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| | Pasaulē | EEZ | Portugālē |
| Apgrozījums | Nodarbinātie | Apgrozījums | Nodarbinātie | Apgrozījums | Nodarbinātie |
| 1998 | 3 178 | 21 861 | 1 861 | 14 401 | [...] (4) |
| 1999 | 4 237 | 24 541 | 2 444 | 15 695 |
| 2000 | 7 283 | 29 166 | 3 259 | 17 656 |
| 2001 | 5 671 | 33 813 | 3 005 | 21 821 |
| 2002 | 5 207 | 30 423 | 2 395 | 20 306 |

(7)

Portugāle par Infineon iesniedza šādus apgrozījuma un nodarbinātības datus, tos sadalot attiecībā uz pasaules, EEZ un Portugāles tirgiem:

1. tabula

Apgrozījums

(miljoni EUR)

Pasaulē

EEZ

Portugālē

Apgrozījums

Nodarbinātie

Apgrozījums

Nodarbinātie

Apgrozījums

Nodarbinātie

1998

3 178

21 861

1 861

14 401

[...] (4)

1999

4 237

24 541

2 444

15 695

2000

7 283

29 166

3 259

17 656

2001

5 671

33 813

3 005

21 821

2002

5 207

30 423

2 395

20 306

2.   Projekts

| (8) | Investīciju projekta vieta ir Vila do Conde (Oporto priekšpilsēta), rajons, kurš tiek atbalstīts saskaņā ar EK dibināšanas līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kurā maksimālā palīdzības intensitāte, atbalstot jaunas investīcijas lielās kompānijās, noteikta 32 % neto apmērā. |
| --- | --- |

(8)

Investīciju projekta vieta ir Vila do Conde (Oporto priekšpilsēta), rajons, kurš tiek atbalstīts saskaņā ar EK dibināšanas līguma 87. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kurā maksimālā palīdzības intensitāte, atbalstot jaunas investīcijas lielās kompānijās, noteikta 32 % neto apmērā.

| (9) | Projekta ieviešana sākta 2000. gada jūnijā un pabeigta 2003. gada septembrī. Investīcijas bija paredzētas kompānijas konkurētspējas uzlabošanai, paplašinot DRAM atmiņas ražošanu no 16 MB un 64 MB uz 256 MB un 512 MB. Vēl vairāk, kompānija ieviesa tā saucamo “board-on-chip” tehnoloģiju (jauna veida atmiņas mikroshēmas pakojums), kas paaugstināja galaprodukta vērtību. Infineon Portugal sāka jaunas produkcijas, “Chip-Sized Package”, mazāka atmiņas veida, ražošanu. |
| --- | --- |

(9)

Projekta ieviešana sākta 2000. gada jūnijā un pabeigta 2003. gada septembrī. Investīcijas bija paredzētas kompānijas konkurētspējas uzlabošanai, paplašinot DRAM atmiņas ražošanu no 16 MB un 64 MB uz 256 MB un 512 MB. Vēl vairāk, kompānija ieviesa tā saucamo “board-on-chip” tehnoloģiju (jauna veida atmiņas mikroshēmas pakojums), kas paaugstināja galaprodukta vērtību. Infineon Portugal sāka jaunas produkcijas, “Chip-Sized Package”, mazāka atmiņas veida, ražošanu.

| (10) | Pirms investīciju projekta realizācijas Infineon Portugal ražoja apmēram 2 miljonus mikroshēmu nedēļā. Pēc projekta pabeigšanas tās jauda palielinājās līdz 5 miljoniem mikroshēmu nedēļā. Jaudas pieaugums, kas tika panākts projekta realizācijas rezultātā, tādā veidā bija 150 %. |
| --- | --- |

(10)

Pirms investīciju projekta realizācijas Infineon Portugal ražoja apmēram 2 miljonus mikroshēmu nedēļā. Pēc projekta pabeigšanas tās jauda palielinājās līdz 5 miljoniem mikroshēmu nedēļā. Jaudas pieaugums, kas tika panākts projekta realizācijas rezultātā, tādā veidā bija 150 %.

| (11) | Saskaņā ar Portugāles oficiālo iestāžu datiem Infineon aizņem 3,5 % pusvadītāju tirgus daļu un 12,8 % DRAM tirgus daļu (skaitļi par 2002. gadu). |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Portugāles oficiālo iestāžu datiem Infineon aizņem 3,5 % pusvadītāju tirgus daļu un 12,8 % DRAM tirgus daļu (skaitļi par 2002. gadu).

| (12) | Pieļaujamais investīciju apjoms ir EUR 141 036 103 (saskaņā ar 2000. gada vērtībām). Projekta izmaksas ir norādītas šajā tabulā:
  2. tabula











  (EUR) |
| --- | --- |
| | Kopējās izmaksas | Apmaksājamie izdevumi |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2000 | 2001 | 2002 |
| [...] (5) |
| Kopā | 141 472 781 | 141 036 103 |

(12)

Pieļaujamais investīciju apjoms ir EUR 141 036 103 (saskaņā ar 2000. gada vērtībām). Projekta izmaksas ir norādītas šajā tabulā:

2. tabula

(EUR)

Kopējās izmaksas

Apmaksājamie izdevumi

2000

2001

2002

2000

2001

2002

[...] (5)

Kopā

141 472 781

141 036 103

| (13) | Saskaņā ar Portugāles oficiālo iestāžu datiem reģionā projekta rezultātā tika tieši izveidotas 252 darba vietas un netieši – 30 darba vietu. Vēl vairāk, Portugāle uzskata, ka projekts nodrošināja 596 darba vietu saglabāšanu, kas ir kopējais darba vietu skaits kompānijā Infineon Portugal. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Portugāles oficiālo iestāžu datiem reģionā projekta rezultātā tika tieši izveidotas 252 darba vietas un netieši – 30 darba vietu. Vēl vairāk, Portugāle uzskata, ka projekts nodrošināja 596 darba vietu saglabāšanu, kas ir kopējais darba vietu skaits kompānijā Infineon Portugal.

3.   Palīdzības pasākumi

| (14) | Saskaņā ar Portugāles oficiālo iestāžu datiem investīciju saņēmējs iesniedza valsts palīdzības pieprasījumu 1999. gada aprīlī. Minētā palīdzība sastāv no aizdevuma, kurš tika piešķirts saskaņā ar kārtību N 667/99 (6), un nodokļu atvieglojumiem, kurus piešķīra saskaņā ar kārtību N 97/99 (7). |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar Portugāles oficiālo iestāžu datiem investīciju saņēmējs iesniedza valsts palīdzības pieprasījumu 1999. gada aprīlī. Minētā palīdzība sastāv no aizdevuma, kurš tika piešķirts saskaņā ar kārtību N 667/99 (6), un nodokļu atvieglojumiem, kurus piešķīra saskaņā ar kārtību N 97/99 (7).

| (15) | Kopējais aizdevuma apjoms ir EUR 56 414 441, un šim aizdevumam nav jāatmaksā procenti. 2005. gadā summa EUR 42 310 831 apjomā tiks pārvērsta tiešajā dotācijā. Aizdevuma atlikusī daļa, tas ir, EUR 14 103 610, tiks atmaksāta astoņos vienādos maksājumos, kuri tiks segti reizi pusgadā (laikā no 2005. gada līdz 2008. gadam). Šo aizdevumu Portugāles oficiālās iestādes apstiprināja 2001. gada 21. novembrī, un uz pašreizējo brīdi nekādas atmaksāšanas nav notikušas. |
| --- | --- |

(15)

Kopējais aizdevuma apjoms ir EUR 56 414 441, un šim aizdevumam nav jāatmaksā procenti. 2005. gadā summa EUR 42 310 831 apjomā tiks pārvērsta tiešajā dotācijā. Aizdevuma atlikusī daļa, tas ir, EUR 14 103 610, tiks atmaksāta astoņos vienādos maksājumos, kuri tiks segti reizi pusgadā (laikā no 2005. gada līdz 2008. gadam). Šo aizdevumu Portugāles oficiālās iestādes apstiprināja 2001. gada 21. novembrī, un uz pašreizējo brīdi nekādas atmaksāšanas nav notikušas.

| (16) | Vēl vairāk, Infineon Portugal no nodokļu atvieglojumiem gūs līdz EUR 20 450 235 ienākumus. Minētie nodokļu atvieglojumi tiks piešķirti atbrīvojuma formā no uzņēmuma ienākumu nodokļu maksājumiem attiecībā uz to peļņu, kas gūta no minētās investīcijas. Paredzēts, ka nodokļu atvieglojumus Infineon izmantos saskaņā ar šādu grafiku: EUR 795 000 – 2004. gadā, EUR 1 327 000 – 2005. gadā, EUR 15 331 235 – 2006. gadā, EUR 1 462 000 – 2007. gadā un EUR 1 535 000 – 2008. gadā. Portugāles oficiālās iestādes uzsvēra, ka kopējā minētā nodokļu atvieglojumu summa nekādos apstākļos netiks pārsniegta. Šos atvieglojumus Portugāles oficiālās iestādes apstiprināja 2000. gada 12. jūnijā. |
| --- | --- |

(16)

Vēl vairāk, Infineon Portugal no nodokļu atvieglojumiem gūs līdz EUR 20 450 235 ienākumus. Minētie nodokļu atvieglojumi tiks piešķirti atbrīvojuma formā no uzņēmuma ienākumu nodokļu maksājumiem attiecībā uz to peļņu, kas gūta no minētās investīcijas. Paredzēts, ka nodokļu atvieglojumus Infineon izmantos saskaņā ar šādu grafiku: EUR 795 000 – 2004. gadā, EUR 1 327 000 – 2005. gadā, EUR 15 331 235 – 2006. gadā, EUR 1 462 000 – 2007. gadā un EUR 1 535 000 – 2008. gadā. Portugāles oficiālās iestādes uzsvēra, ka kopējā minētā nodokļu atvieglojumu summa nekādos apstākļos netiks pārsniegta. Šos atvieglojumus Portugāles oficiālās iestādes apstiprināja 2000. gada 12. jūnijā.

| (17) | Sekojošā tabula sniedz kopsavilkumu par palīdzības intensitāti attiecībā uz iepriekš aprakstītajiem pasākumiem.
  3. tabula








  (EUR) |
| --- | --- |
| Atbalsts | Atbalsta nominālā vērtība | KDE (GGE) atbalsts | TDE (NGE) atbalsts |
| Atmaksājamais aizdevums | 14 103 610 (8) | 5 074 471 | 3 673 917 |
| Neatmaksājamā dotācija | 42 310 831 | 32 068 350 | 23 217 486 |
| Nodokļu atvieglojumi | 20 450 235 | 14 612 896 | 14 612 896 |
| Kopā | 76 864 676 | 51 755 717 | 41 504 299 |

(17)

Sekojošā tabula sniedz kopsavilkumu par palīdzības intensitāti attiecībā uz iepriekš aprakstītajiem pasākumiem.

3. tabula

(EUR)

Atbalsts

Atbalsta nominālā vērtība

KDE (GGE) atbalsts

TDE (NGE) atbalsts

Atmaksājamais aizdevums

14 103 610 (8)

5 074 471

3 673 917

Neatmaksājamā dotācija

42 310 831

32 068 350

23 217 486

Nodokļu atvieglojumi

20 450 235

14 612 896

14 612 896

Kopā

76 864 676

51 755 717

41 504 299

| (18) | Lai izskaitļotu palīdzības pasākumu tīro dotāciju ekvivalentu (TDE) un kopējo dotāciju ekvivalentu (KDE), tika izmantoti šādi dati:






  a) | attiecināmā likme, kura tika izmantota, lai diskontētu palīdzības apjomu attiecībā uz investīciju sākuma datumu (2000. gada jūniju), kuru izmantoja arī, lai aprēķinātu ekonomiju, kas radīsies attiecībā uz procentu maksājumiem atmaksājamajam aizdevumam, ir 5,70 %, kas bija likme, kura tika izmantota Portugālē 2000. gadā; |
| --- | --- | --- |

(18)

Lai izskaitļotu palīdzības pasākumu tīro dotāciju ekvivalentu (TDE) un kopējo dotāciju ekvivalentu (KDE), tika izmantoti šādi dati:

a)

attiecināmā likme, kura tika izmantota, lai diskontētu palīdzības apjomu attiecībā uz investīciju sākuma datumu (2000. gada jūniju), kuru izmantoja arī, lai aprēķinātu ekonomiju, kas radīsies attiecībā uz procentu maksājumiem atmaksājamajam aizdevumam, ir 5,70 %, kas bija likme, kura tika izmantota Portugālē 2000. gadā;

| b) | pasākumu KDE tika aprēķināts, atņemot palīdzības summas no finanšu plūsmām nominālajos 2000. gada jūnija skaitļos; |
| --- | --- |

b)

pasākumu KDE tika aprēķināts, atņemot palīdzības summas no finanšu plūsmām nominālajos 2000. gada jūnija skaitļos;

| c) | pasākumu TDE tika aprēķināts, pamatojot ar pārrēķina kursu saskaņā ar reģionālo palīdzības karti Portugālei [TDE = KDE × (1-27,6 %)], kā to pieprasīja Portugāles oficiālās iestādes. |
| --- | --- |

c)

pasākumu TDE tika aprēķināts, pamatojot ar pārrēķina kursu saskaņā ar reģionālo palīdzības karti Portugālei [TDE = KDE × (1-27,6 %)], kā to pieprasīja Portugāles oficiālās iestādes.

Tīrā palīdzības intensitāte (TDE atbalsta apjoms/kopējie attiecināmie izdevumi) tādā veidā ir 29,4 % (EUR 41 504 299/ĖUR 141 036 103).

4.   Iemesli formālai izmeklēšanas procedūras sākšanai

| (19) | 2003. gada 9. jūlijā komisija informēja Portugāli, ka ir nolēmusi sākt formālu izmeklēšanas procedūru, kā to attiecībā uz plānoto valsts palīdzību paredz EK dibināšanas līguma 88. panta 2. punkts. Komisija pauda šaubas attiecībā par:






  a) | Kompānijas izvēles pamatotību reģionālajai investīciju palīdzībai, konkrēti, attiecībā uz Infineon Portugal finanšu potenciālu; |
| --- | --- | --- |

(19)

2003. gada 9. jūlijā komisija informēja Portugāli, ka ir nolēmusi sākt formālu izmeklēšanas procedūru, kā to attiecībā uz plānoto valsts palīdzību paredz EK dibināšanas līguma 88. panta 2. punkts. Komisija pauda šaubas attiecībā par:

a)

Kompānijas izvēles pamatotību reģionālajai investīciju palīdzībai, konkrēti, attiecībā uz Infineon Portugal finanšu potenciālu;

| b) | to, vai finanšu palīdzības pieprasījums, kuru palīdzības saņēmējs iesniedza Portugāles oficiālajām iestādēm, tika iesniegts pirms projekta sākšanas, un to, vai palīdzība jau ir bijusi izmaksāta; |
| --- | --- |

b)

to, vai finanšu palīdzības pieprasījums, kuru palīdzības saņēmējs iesniedza Portugāles oficiālajām iestādēm, tika iesniegts pirms projekta sākšanas, un to, vai palīdzība jau ir bijusi izmaksāta;

| c) | aprēķiniem, kurus Portugāle iesniedza attiecībā uz TDE un palīdzības intensitāti; |
| --- | --- |

c)

aprēķiniem, kurus Portugāle iesniedza attiecībā uz TDE un palīdzības intensitāti;

| d) | dažādu faktoru piemērošanu, lai samazinātu maksimālo palīdzības intensitāti, kura ir pieļaujama, pamatojot ar daudznozaru shēmu, konkrēti, konkurences faktoru (T) un kapitāla – darbaspēka faktoru (I). Konkrēti, Komisijai nebija ticamas informācijas, lai precīzi noteiktu tirgus raksturojumu, un tā nevarēja izslēgt iespēju, ka attiecīgais sektors ir absolūtā vai relatīvā panīkumā. Komisija pauda šaubas arī attiecībā par faktu, ka visas darba vietas, kuras ir Portugāles rūpnīcā, tiktu saglabātas investīciju projekta rezultātā. |
| --- | --- |

d)

dažādu faktoru piemērošanu, lai samazinātu maksimālo palīdzības intensitāti, kura ir pieļaujama, pamatojot ar daudznozaru shēmu, konkrēti, konkurences faktoru (T) un kapitāla – darbaspēka faktoru (I). Konkrēti, Komisijai nebija ticamas informācijas, lai precīzi noteiktu tirgus raksturojumu, un tā nevarēja izslēgt iespēju, ka attiecīgais sektors ir absolūtā vai relatīvā panīkumā. Komisija pauda šaubas arī attiecībā par faktu, ka visas darba vietas, kuras ir Portugāles rūpnīcā, tiktu saglabātas investīciju projekta rezultātā.

III.   ATZINUMI, KURUS IESNIEGUŠAS IEINTERESĒTĀS PUSES

| (20) | Komisija saņēma iesniegumus no četrām ieinteresētajām pusēm: pētnieciska institūta, kurš nodarbojas ar back-end ražošanas procesu izstrādi, Portugāles – Vācijas Tirdzniecības palātas, Portugāles Jauno tehnoloģiju attīstības institūta un juridiskas firmas, kura pārstāv Infineon konkurentus. Šie iesniegumi tika pārsūtīti Portugālei 2003. gada 10. novembra vēstulē; Portugāles oficiālās iestādes savus komentārus iesniedza vēstulē, kura datēta 2003. gada 15. decembrī. |
| --- | --- |

(20)

Komisija saņēma iesniegumus no četrām ieinteresētajām pusēm: pētnieciska institūta, kurš nodarbojas ar back-end ražošanas procesu izstrādi, Portugāles – Vācijas Tirdzniecības palātas, Portugāles Jauno tehnoloģiju attīstības institūta un juridiskas firmas, kura pārstāv Infineon konkurentus. Šie iesniegumi tika pārsūtīti Portugālei 2003. gada 10. novembra vēstulē; Portugāles oficiālās iestādes savus komentārus iesniedza vēstulē, kura datēta 2003. gada 15. decembrī.

| (21) | Trīs no ieinteresētajām pusēm paziņoja, ka tās atbalsta palīdzības piešķiršanu. Tās uzsvēra DRAM atmiņas ražošanas back-end operāciju atbalsta svarīgumu Eiropā, konkrēti, sekundārajiem sektoriem, kuri izmanto DRAM. Tās arī atsaucās uz ieguvumiem Portugāles ekonomikai, kuri realizējas, pateicoties nozarēm ar augstu pievienoto vērtību. Tās minēja pozitīvo sadarbību starp Infineon Portugāli un Portugāles universitātēm, konkrēti – pētniecības jomā. Saskaņā ar viņu viedokli ES ir svarīgi stimulēt šāda veida investīcijas, kas piesaistītu ārkārtīgi radošus MVU, tādējādi nepieļaujot to, ka šādi uzņēmumi savu darbību pārvieto uz Āzijas valstīm, kur tiem garantē būtisku valsts palīdzību. |
| --- | --- |

(21)

Trīs no ieinteresētajām pusēm paziņoja, ka tās atbalsta palīdzības piešķiršanu. Tās uzsvēra DRAM atmiņas ražošanas back-end operāciju atbalsta svarīgumu Eiropā, konkrēti, sekundārajiem sektoriem, kuri izmanto DRAM. Tās arī atsaucās uz ieguvumiem Portugāles ekonomikai, kuri realizējas, pateicoties nozarēm ar augstu pievienoto vērtību. Tās minēja pozitīvo sadarbību starp Infineon Portugāli un Portugāles universitātēm, konkrēti – pētniecības jomā. Saskaņā ar viņu viedokli ES ir svarīgi stimulēt šāda veida investīcijas, kas piesaistītu ārkārtīgi radošus MVU, tādējādi nepieļaujot to, ka šādi uzņēmumi savu darbību pārvieto uz Āzijas valstīm, kur tiem garantē būtisku valsts palīdzību.

| (22) | Juridiskā firma, kura pārstāv Infineon konkurentus, paziņoja, ka tā ir pret palīdzības sniegšanu. Tā apgalvoja, ka Infineon grupa pārdzīvo grūtības, tādēļ nav piemērota reģionālās palīdzības piešķiršanai. Tā apgalvoja arī, ka DRAM tirgus ir strukturāli pārslogots un ka gadījumā, ja Komisija palīdzību apstiprinās, attiecīgo summu vajadzētu ievērojami samazināt, lai izvairītos no konkurences nepamatotas izkropļošanas. Visbeidzot, tā apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija izlemtu samazināt plānotās palīdzības apjomu, Portugālei vajadzētu iesniegt jaunu pieteikumu, jo ir pagājuši 10 mēneši, kopš pasākums ticis pieteikts, un ir mainījušies tirgus nosacījumi. |
| --- | --- |

(22)

Juridiskā firma, kura pārstāv Infineon konkurentus, paziņoja, ka tā ir pret palīdzības sniegšanu. Tā apgalvoja, ka Infineon grupa pārdzīvo grūtības, tādēļ nav piemērota reģionālās palīdzības piešķiršanai. Tā apgalvoja arī, ka DRAM tirgus ir strukturāli pārslogots un ka gadījumā, ja Komisija palīdzību apstiprinās, attiecīgo summu vajadzētu ievērojami samazināt, lai izvairītos no konkurences nepamatotas izkropļošanas. Visbeidzot, tā apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija izlemtu samazināt plānotās palīdzības apjomu, Portugālei vajadzētu iesniegt jaunu pieteikumu, jo ir pagājuši 10 mēneši, kopš pasākums ticis pieteikts, un ir mainījušies tirgus nosacījumi.

IV.   PORTUGĀLES IESNIEGTIE KOMENTĀRI

| (23) | Piezīmēs par formālas izmeklēšanas procedūras sākšanu Portugāle iesniedza apstiprinošus pierādījumus par faktu, ka palīdzības pieprasījums ir iesniegts pirms projekta sākšanas (1999. gada aprīļa vēstule, kuru palīdzības saņēmējs nosūtīja Portugāles valdībai, tajā pieprasīta finanšu palīdzība investīcijām). Tā arī iesniedza dokumentus, kuri viennozīmīgi pierāda, ka palīdzība vēl nav tikusi izmaksāta (sertifikāts no Infineon Portugal likumīgajiem auditoriem, paziņojums no Portugāles Investīciju aģentūras un paziņojums no Finanšu ministrijas). |
| --- | --- |

(23)

Piezīmēs par formālas izmeklēšanas procedūras sākšanu Portugāle iesniedza apstiprinošus pierādījumus par faktu, ka palīdzības pieprasījums ir iesniegts pirms projekta sākšanas (1999. gada aprīļa vēstule, kuru palīdzības saņēmējs nosūtīja Portugāles valdībai, tajā pieprasīta finanšu palīdzība investīcijām). Tā arī iesniedza dokumentus, kuri viennozīmīgi pierāda, ka palīdzība vēl nav tikusi izmaksāta (sertifikāts no Infineon Portugal likumīgajiem auditoriem, paziņojums no Portugāles Investīciju aģentūras un paziņojums no Finanšu ministrijas).

| (24) | Portugāles oficiālās iestādes iesniegušas arī Infineon Portugal bilances pārskatu un peļņas un zaudējumu aprēķinus par periodu no 1998. gada līdz 2002. gadam, tie abi ir izsmeļoši. |
| --- | --- |

(24)

Portugāles oficiālās iestādes iesniegušas arī Infineon Portugal bilances pārskatu un peļņas un zaudējumu aprēķinus par periodu no 1998. gada līdz 2002. gadam, tie abi ir izsmeļoši.

| (25) | Portugāle iesniedza labotus datus par kopējām un piemērojamajām investīciju izmaksām. Dažas nenozīmīgas nesakritības atklātas attiecībā uz atsevišķām pozīcijām un starpsummām, salīdzinot ar agrākajiem datiem, lai gan kopējās summas paliek nemainīgas. Portugāle arī paziņoja, ka visi plānotie investīciju apjomi ir izteikti 2000. gada vērtībās, tādēļ, lai aprēķinātu TDE un pasākumu palīdzības intensitāti, nav nepieciešama nekāda summas samazināšana. |
| --- | --- |

(25)

Portugāle iesniedza labotus datus par kopējām un piemērojamajām investīciju izmaksām. Dažas nenozīmīgas nesakritības atklātas attiecībā uz atsevišķām pozīcijām un starpsummām, salīdzinot ar agrākajiem datiem, lai gan kopējās summas paliek nemainīgas. Portugāle arī paziņoja, ka visi plānotie investīciju apjomi ir izteikti 2000. gada vērtībās, tādēļ, lai aprēķinātu TDE un pasākumu palīdzības intensitāti, nav nepieciešama nekāda summas samazināšana.

| (26) | Atbildot uz Komisijas pieprasījumu, Portugāle iesniedza sīkus aprēķinus attiecībā par palīdzības pasākumu TDE un attiecīgo intensitāti. Šie aprēķini norāda, ka tīrā palīdzības intensitāte ir 29,4 %. |
| --- | --- |

(26)

Atbildot uz Komisijas pieprasījumu, Portugāle iesniedza sīkus aprēķinus attiecībā par palīdzības pasākumu TDE un attiecīgo intensitāti. Šie aprēķini norāda, ka tīrā palīdzības intensitāte ir 29,4 %.

| (27) | Attiecībā uz Komisijas pieprasītajiem datiem par tirgu, kuri ir nepieciešami, lai aprēķinātu konkurences faktoru, Portugāle pauda viedokli, ka piemērojamajam kritērijam jābūt vidējam jaudas izmantošanas koeficientam (saskaņā ar Daudznozaru mehānisma 3.3. punktu), nevis redzamajam patēriņam. Pamatojot ar to, Portugāles oficiālās iestādes iesniedza datus, kuri parāda, ka nekāda strukturāla pārslogojuma periodā no 1998. līdz 2002. gadam mikroshēmu tirgū nav. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz Komisijas pieprasītajiem datiem par tirgu, kuri ir nepieciešami, lai aprēķinātu konkurences faktoru, Portugāle pauda viedokli, ka piemērojamajam kritērijam jābūt vidējam jaudas izmantošanas koeficientam (saskaņā ar Daudznozaru mehānisma 3.3. punktu), nevis redzamajam patēriņam. Pamatojot ar to, Portugāles oficiālās iestādes iesniedza datus, kuri parāda, ka nekāda strukturāla pārslogojuma periodā no 1998. līdz 2002. gadam mikroshēmu tirgū nav.

| (28) | Portugāle uzstāja, ka gadījumā, ja Komisija izlemtu savu aprēķinu pamatot ar datiem par redzamo patēriņu, pareizajam indikatoram vajadzētu būt patērētajai jaudai, izteiktai bitos, nevis darījumu vērtībā. Tā apstiprināja, ka Komisija ir izmantojusi šo indikatoru, pieņemot iepriekšējos lēmumus attiecībā par Daudznozaru mehānismu. Tā uzsvēra arī, ka Komisijai vajadzētu ņemt vērā tirgus destabilizāciju, ko izraisa Hynix, Korejas DRAM ražotājai firmai piešķirtās subsīdijas. Komisija pati atzina, ka minētās subsīdijas radījušas “ievērojamu kritumu” DRAM atmiņas cenās Eiropas Kopienā periodā no 1998. gada līdz 2001. gadam, kad tā piemēroja Korejā ražotajām DRAM atmiņām kompensācijas muitas nodevu 34,8 % apmērā. Šo iemeslu dēļ Portugāle uzskata, ka tirgus attīstības novērtēšana vērtības izteiksmē nesniedz precīzu pārskatu par tirgu. |
| --- | --- |

(28)

Portugāle uzstāja, ka gadījumā, ja Komisija izlemtu savu aprēķinu pamatot ar datiem par redzamo patēriņu, pareizajam indikatoram vajadzētu būt patērētajai jaudai, izteiktai bitos, nevis darījumu vērtībā. Tā apstiprināja, ka Komisija ir izmantojusi šo indikatoru, pieņemot iepriekšējos lēmumus attiecībā par Daudznozaru mehānismu. Tā uzsvēra arī, ka Komisijai vajadzētu ņemt vērā tirgus destabilizāciju, ko izraisa Hynix, Korejas DRAM ražotājai firmai piešķirtās subsīdijas. Komisija pati atzina, ka minētās subsīdijas radījušas “ievērojamu kritumu” DRAM atmiņas cenās Eiropas Kopienā periodā no 1998. gada līdz 2001. gadam, kad tā piemēroja Korejā ražotajām DRAM atmiņām kompensācijas muitas nodevu 34,8 % apmērā. Šo iemeslu dēļ Portugāle uzskata, ka tirgus attīstības novērtēšana vērtības izteiksmē nesniedz precīzu pārskatu par tirgu.

| (29) | Portugāles oficiālās iestādes iesniedza arī informāciju par Infineon tirgus daļu DRAM sektorā (12,8 % 2002. gadā) un prognozi par 17,1 % 2003. gadā. Tās secināja, ka Infineon tirgus daļa nepārsniedza pēc investīciju veikšanas 40 %. |
| --- | --- |

(29)

Portugāles oficiālās iestādes iesniedza arī informāciju par Infineon tirgus daļu DRAM sektorā (12,8 % 2002. gadā) un prognozi par 17,1 % 2003. gadā. Tās secināja, ka Infineon tirgus daļa nepārsniedza pēc investīciju veikšanas 40 %.

| (30) | Attiecībā uz Komisijas pieprasījumu, lai Portugāle pierādītu investīciju saglabāto darba vietu skaitu, tika paskaidrots, ka, ņemot vērā iepriekšējos ražošanas apjomus un attiecīgo produkcijas veidu, Portugāles rūpnīca nebūtu varējusi uzturēt savu konkurētspēju bez investīcijām, tādēļ tā būtu neizbēgami izstājusies no tirgus (tika iesniegta tāme par ražotņu slēgšanas izmaksām). Vēl vairāk, 150 % pieaugums kopējā ražošanas apjomā, pateicoties investīcijām, prasīja ievērojamus apmācības pasākumus, lai nodrošinātu esošo darbinieku pielāgošanu jaunajiem ražošanas procesiem. Tika arī paziņots, ka back-end ražošanas uzņēmumi ir pilnīgi pārvietojami, ievērojot ierobežotos transporta izdevumus un pieaugošo šāda veida operāciju uzticēšanu citiem uzņēmumiem. Kā piemērs tam tika izmantota firma, kura pārtrauca darbību Portugāles DRAM sektorā, jo tā nebija ieguldījusi līdzekļus ilgspējīgas konkurences nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(30)

Attiecībā uz Komisijas pieprasījumu, lai Portugāle pierādītu investīciju saglabāto darba vietu skaitu, tika paskaidrots, ka, ņemot vērā iepriekšējos ražošanas apjomus un attiecīgo produkcijas veidu, Portugāles rūpnīca nebūtu varējusi uzturēt savu konkurētspēju bez investīcijām, tādēļ tā būtu neizbēgami izstājusies no tirgus (tika iesniegta tāme par ražotņu slēgšanas izmaksām). Vēl vairāk, 150 % pieaugums kopējā ražošanas apjomā, pateicoties investīcijām, prasīja ievērojamus apmācības pasākumus, lai nodrošinātu esošo darbinieku pielāgošanu jaunajiem ražošanas procesiem. Tika arī paziņots, ka back-end ražošanas uzņēmumi ir pilnīgi pārvietojami, ievērojot ierobežotos transporta izdevumus un pieaugošo šāda veida operāciju uzticēšanu citiem uzņēmumiem. Kā piemērs tam tika izmantota firma, kura pārtrauca darbību Portugāles DRAM sektorā, jo tā nebija ieguldījusi līdzekļus ilgspējīgas konkurences nodrošināšanā.

| (31) | Portugāles oficiālās iestādes secina, ka Komisijai būtu jāņem vērā 596 darba vietu saglabāšana, kas ir kopējais darba vietu skaits pirms investīciju veikšanas. Papildus tam būtu jāņem vērā 252 jaunu darba vietu izveidošana ražošanas sfērā investīciju rezultātā. Kopējais 848 darba vietu skaits sakrīt ar koeficientu jaunajām investīcijām uz vienu darba vietu, kas ir EUR 166 316, kas dod kapitāla-darba faktora vērtību 1. |
| --- | --- |

(31)

Portugāles oficiālās iestādes secina, ka Komisijai būtu jāņem vērā 596 darba vietu saglabāšana, kas ir kopējais darba vietu skaits pirms investīciju veikšanas. Papildus tam būtu jāņem vērā 252 jaunu darba vietu izveidošana ražošanas sfērā investīciju rezultātā. Kopējais 848 darba vietu skaits sakrīt ar koeficientu jaunajām investīcijām uz vienu darba vietu, kas ir EUR 166 316, kas dod kapitāla-darba faktora vērtību 1.

V.   NOVĒRTĒJUMS

A.   Valsts palīdzība EK dibināšanas līguma 87. panta 1. punkta nozīmē

| (32) | EK dibināšanas līguma 87. panta 1. punkts nosaka, ja vien nav atrunāts citādi, ka palīdzība, kas apdraud vai izkropļo konkurenci, dodot priekšroku noteiktām kompānijām un izstrādājumiem, ir nesavienojama ar kopējā tirgus prasībām, ciktāl tas ietekmē tirdzniecību starp ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(32)

EK dibināšanas līguma 87. panta 1. punkts nosaka, ja vien nav atrunāts citādi, ka palīdzība, kas apdraud vai izkropļo konkurenci, dodot priekšroku noteiktām kompānijām un izstrādājumiem, ir nesavienojama ar kopējā tirgus prasībām, ciktāl tas ietekmē tirdzniecību starp ES dalībvalstīm.

| (33) | Finanšu atbalstu, kuru piešķirs valsts, tas ir aizdevums EUR 56 414 441 apmērā un nodokļu atvieglojumi EUR 20 450 235 apmērā, Portugāle pieteica kā palīdzības pasākumus. Minētie pasākumi tiek nodrošināti no valsts resursiem un dos kompānijai priekšrocības, jo pretējā gadījumā tai vajadzētu uzņemties investīciju izmaksas pilnā apjomā. Tā kā šajā konkrētajā sektorā ir konkurence un tirdzniecība, finansiālas priekšrocības, kas ir izdevīgas vienai kompānijai salīdzinājumā ar konkurentiem, draud izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp ES dalībvalstīm. Rezultātā Komisija uzskata, ka minētos pasākumus vajadzētu uzskatīt par valsts palīdzību šī panta izpratnē. |
| --- | --- |

(33)

Finanšu atbalstu, kuru piešķirs valsts, tas ir aizdevums EUR 56 414 441 apmērā un nodokļu atvieglojumi EUR 20 450 235 apmērā, Portugāle pieteica kā palīdzības pasākumus. Minētie pasākumi tiek nodrošināti no valsts resursiem un dos kompānijai priekšrocības, jo pretējā gadījumā tai vajadzētu uzņemties investīciju izmaksas pilnā apjomā. Tā kā šajā konkrētajā sektorā ir konkurence un tirdzniecība, finansiālas priekšrocības, kas ir izdevīgas vienai kompānijai salīdzinājumā ar konkurentiem, draud izkropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību starp ES dalībvalstīm. Rezultātā Komisija uzskata, ka minētos pasākumus vajadzētu uzskatīt par valsts palīdzību šī panta izpratnē.

B.   Kompānijas atbilstība kritērijiem

| (34) | Portugāles iesniegtie dati parāda, ka Infineon Portugal 1998. gadā ir reģistrējusi zaudējumus 1,4 miljonu apjomā, kamēr 1999. gadā tās peļņa veidoja EUR 21,2 miljonus un 2000. gadā – EUR 27,3 miljonus. 2001. un 2002. gadā bija novērojams peļņas kritums attiecīgi par EUR 15,7 miljoniem un EUR 4,4 miljoniem. Šie dati atklāj, ka Infineon Portugal nebija finanšu grūtībās laikā, kad tika veiktas investīcijas, kaut gan pēdējos gados novērojama peļņas samazināšanās. |
| --- | --- |

(34)

Portugāles iesniegtie dati parāda, ka Infineon Portugal 1998. gadā ir reģistrējusi zaudējumus 1,4 miljonu apjomā, kamēr 1999. gadā tās peļņa veidoja EUR 21,2 miljonus un 2000. gadā – EUR 27,3 miljonus. 2001. un 2002. gadā bija novērojams peļņas kritums attiecīgi par EUR 15,7 miljoniem un EUR 4,4 miljoniem. Šie dati atklāj, ka Infineon Portugal nebija finanšu grūtībās laikā, kad tika veiktas investīcijas, kaut gan pēdējos gados novērojama peļņas samazināšanās.

| (35) | Kā minēts augstāk, Infineon Portugal ir plašākas Infineon uzņēmumu grupas daļa. Gadā, kad tika sāktas investīcijas (2000), šīs grupas reģistrētā peļņa bija EUR 1 126 miljoni un tās kopējais kapitāls veidoja EUR 8 853 miljoni. 2000. finanšu gada beigās tās kopējais pamatkapitāls bija EUR 5 806 miljoni. 2001., 2002. un 2003. gadā grupa uzrādīja attiecīgi EUR 591 miljonu, EUR 1 021 miljonu un EUR 435 miljonus zaudējumus. 2001., 2002. un 2003. gada beigās tās pamatkapitāls bija attiecīgi EUR 6 900 miljonu, EUR 6 158 miljoni un EUR 5 666 miljoni. Infineon kases atlikums 2000. gadā bija EUR 875 miljoni, samazinoties par EUR 568 miljoniem 2001. gadā un EUR 177 miljoniem 2002. gadā. 2003. gadā šī summa palielinājās līdz EUR 328 miljoniem. Divos pēdējos ceturkšņos, tas ir, no 2003. gada 1. jūnija līdz 2003. gada 30. septembrim un no 2003. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 31. decembrim, kompānija guva attiecīgi EUR 49 miljonu un EUR 34 miljonu peļņu. |
| --- | --- |

(35)

Kā minēts augstāk, Infineon Portugal ir plašākas Infineon uzņēmumu grupas daļa. Gadā, kad tika sāktas investīcijas (2000), šīs grupas reģistrētā peļņa bija EUR 1 126 miljoni un tās kopējais kapitāls veidoja EUR 8 853 miljoni. 2000. finanšu gada beigās tās kopējais pamatkapitāls bija EUR 5 806 miljoni. 2001., 2002. un 2003. gadā grupa uzrādīja attiecīgi EUR 591 miljonu, EUR 1 021 miljonu un EUR 435 miljonus zaudējumus. 2001., 2002. un 2003. gada beigās tās pamatkapitāls bija attiecīgi EUR 6 900 miljonu, EUR 6 158 miljoni un EUR 5 666 miljoni. Infineon kases atlikums 2000. gadā bija EUR 875 miljoni, samazinoties par EUR 568 miljoniem 2001. gadā un EUR 177 miljoniem 2002. gadā. 2003. gadā šī summa palielinājās līdz EUR 328 miljoniem. Divos pēdējos ceturkšņos, tas ir, no 2003. gada 1. jūnija līdz 2003. gada 30. septembrim un no 2003. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 31. decembrim, kompānija guva attiecīgi EUR 49 miljonu un EUR 34 miljonu peļņu.

| (36) | Minētie dati parāda, ka investīciju veikšanas laikā Infineon bija ienesīga kompānija ar labu finansiālo situāciju un pietiekamu pamatkapitālu. 2001. un 2002. gadā kompānija pieredzēja zaudējumus, tomēr saglabāja adekvātu pašu kapitāla līmeni. Infineon pieredzēja zaudējumus arī 2003. gada pirmajā pusē, tomēr atguva ienesīgumu otrajā pusgadā. |
| --- | --- |

(36)

Minētie dati parāda, ka investīciju veikšanas laikā Infineon bija ienesīga kompānija ar labu finansiālo situāciju un pietiekamu pamatkapitālu. 2001. un 2002. gadā kompānija pieredzēja zaudējumus, tomēr saglabāja adekvātu pašu kapitāla līmeni. Infineon pieredzēja zaudējumus arī 2003. gada pirmajā pusē, tomēr atguva ienesīgumu otrajā pusgadā.

| (37) | Pamatojot ar minētajiem finanšu datiem, Komisija uzskata, ka piedāvātā palīdzība nav glābšanas vai pārstrukturēšanas palīdzība, kuru nodrošina grūtībās nonākušām kompānijām, tāpēc tā tika novērtēta kā reģionālā investīciju palīdzība. |
| --- | --- |

(37)

Pamatojot ar minētajiem finanšu datiem, Komisija uzskata, ka piedāvātā palīdzība nav glābšanas vai pārstrukturēšanas palīdzība, kuru nodrošina grūtībās nonākušām kompānijām, tāpēc tā tika novērtēta kā reģionālā investīciju palīdzība.

C.   Nepieciešamība veikt paziņojumu

| (38) | Pie EUR 141,5 miljoniem projekta izmaksas pārsniedz EUR 50 miljonu robežu, kura ir noteikta Daudznozaru mehānisma 2.1. punkta i) apakšpunktā. Kumulatīvā palīdzības intensitāte ir 29,4 % no piemērojamajām investīciju izmaksām, kas pārsniedz 50 % no piemērojamās reģionālās palīdzības līmeņa 32 %. Vēl vairāk, palīdzība vienai darba vietai, kas ir izveidota vai saglabāta, pārsniedz EUR 40 000. Rezultātā par projektu jāveic paziņojums, kā to paredz Daudznozaru mehānisma 2. punkts, un tas attiecīgi jāizvērtē. |
| --- | --- |

(38)

Pie EUR 141,5 miljoniem projekta izmaksas pārsniedz EUR 50 miljonu robežu, kura ir noteikta Daudznozaru mehānisma 2.1. punkta i) apakšpunktā. Kumulatīvā palīdzības intensitāte ir 29,4 % no piemērojamajām investīciju izmaksām, kas pārsniedz 50 % no piemērojamās reģionālās palīdzības līmeņa 32 %. Vēl vairāk, palīdzība vienai darba vietai, kas ir izveidota vai saglabāta, pārsniedz EUR 40 000. Rezultātā par projektu jāveic paziņojums, kā to paredz Daudznozaru mehānisma 2. punkts, un tas attiecīgi jāizvērtē.

| (39) | Attiecībā uz lietas procedurālajiem aspektiem Portugāle apstiprināja nodokļu atvieglojumus Infineon Portugal 2000. gada jūnijā un aizdevumu 2001. gada novembrī. Tomēr Portugāles oficiālās iestādes iesniedza apstiprinošus pierādījumus attiecībā par to faktu, ka aizdevums un nodokļu atvieglojumi vēl nav realizēti. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka paziņojums par šo palīdzību ir veikts. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz lietas procedurālajiem aspektiem Portugāle apstiprināja nodokļu atvieglojumus Infineon Portugal 2000. gada jūnijā un aizdevumu 2001. gada novembrī. Tomēr Portugāles oficiālās iestādes iesniedza apstiprinošus pierādījumus attiecībā par to faktu, ka aizdevums un nodokļu atvieglojumi vēl nav realizēti. Tādējādi Komisija uzskatīja, ka paziņojums par šo palīdzību ir veikts.

| (40) | Attiecībā par palīdzības stimulējošo efektu Portugāle iesniedza 1999. gada 9. aprīlī datētu vēstuli, kuru Siemens kompānija nosūtījusi Portugāles oficiālajām iestādēm, detalizēti paskaidrojot plānotās investīcijas un pieprasot finanšu palīdzību tās realizēšanai. Minēto vēstuli nosūtīja Siemens, nevis Infineon Portugal, jo Infineon atdalīšanās no Siemens Portugālē vēl nebija praktiski realizēta. Ņemot vērā, ka darbs, kas bija saistīts ar projektu, tika sākts pēc tam, kad tika iesniegts palīdzības pieprasījums, Komisija uzskata, ka stimulējošais efekts ir ticis apstiprināts. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā par palīdzības stimulējošo efektu Portugāle iesniedza 1999. gada 9. aprīlī datētu vēstuli, kuru Siemens kompānija nosūtījusi Portugāles oficiālajām iestādēm, detalizēti paskaidrojot plānotās investīcijas un pieprasot finanšu palīdzību tās realizēšanai. Minēto vēstuli nosūtīja Siemens, nevis Infineon Portugal, jo Infineon atdalīšanās no Siemens Portugālē vēl nebija praktiski realizēta. Ņemot vērā, ka darbs, kas bija saistīts ar projektu, tika sākts pēc tam, kad tika iesniegts palīdzības pieprasījums, Komisija uzskata, ka stimulējošais efekts ir ticis apstiprināts.

D.   Analizējamā produkcija

| (41) | Saskaņā ar Portugāles ziņojumiem investīcijas ir paredzētas DRAM atmiņu ražošanai (Dynamic Random Access Memory). DRAM atmiņas tiek klasificētas saskaņā ar NACE kodu 32.10, kas ietver elektronisko iekārtu un elektronisko lampu, kā arī citu elektronisko komponentu ražošanu. Tie ir bināro datu uzkrāšanas pusvadītāji. Pusvadītāji tiek klasificēti kā elektroniskie komponenti. DRAM atmiņas ir visizplatītākais pusvadītāju atmiņu veids un pārsvarā tiek izmantotas personālajos datoros un lētos izstrādājumos. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar Portugāles ziņojumiem investīcijas ir paredzētas DRAM atmiņu ražošanai (Dynamic Random Access Memory). DRAM atmiņas tiek klasificētas saskaņā ar NACE kodu 32.10, kas ietver elektronisko iekārtu un elektronisko lampu, kā arī citu elektronisko komponentu ražošanu. Tie ir bināro datu uzkrāšanas pusvadītāji. Pusvadītāji tiek klasificēti kā elektroniskie komponenti. DRAM atmiņas ir visizplatītākais pusvadītāju atmiņu veids un pārsvarā tiek izmantotas personālajos datoros un lētos izstrādājumos.

| (42) | DRAM atmiņas var būt atšķirīgas atkarībā no atmiņas apjoma (tas ir, datu apjoma, kuri var tikt uzglabāti mikroshēmās). Minētais apjoms ir atkarīgs no mikroshēmu ģenerācijas. Izstrādājumu raksturo ātras tehnoloģiskās izmaiņas, jauna to ģenerācija nonāk tirgū katrus trīs vai četrus gadus. DRAM atmiņas var atšķirties atkarībā no pielietojuma, kuram tās ir paredzētas (FPM-DRAM, EDO-DRAM, SDRAM vai DRAM) vai gala produkta veida, kurā tās tiek izmantotas. |
| --- | --- |

(42)

DRAM atmiņas var būt atšķirīgas atkarībā no atmiņas apjoma (tas ir, datu apjoma, kuri var tikt uzglabāti mikroshēmās). Minētais apjoms ir atkarīgs no mikroshēmu ģenerācijas. Izstrādājumu raksturo ātras tehnoloģiskās izmaiņas, jauna to ģenerācija nonāk tirgū katrus trīs vai četrus gadus. DRAM atmiņas var atšķirties atkarībā no pielietojuma, kuram tās ir paredzētas (FPM-DRAM, EDO-DRAM, SDRAM vai DRAM) vai gala produkta veida, kurā tās tiek izmantotas.

| (43) | Ir citi atmiņas mikroshēmu veidi, piemēram, SRAM, EPROM un flash atmiņas. To funkcijas visumā ir citādas nekā DRAM atmiņām, un tās nevar uzskatīt par izstrādājumiem, kuri varētu aizvietot DRAM atmiņas. |
| --- | --- |

(43)

Ir citi atmiņas mikroshēmu veidi, piemēram, SRAM, EPROM un flash atmiņas. To funkcijas visumā ir citādas nekā DRAM atmiņām, un tās nevar uzskatīt par izstrādājumiem, kuri varētu aizvietot DRAM atmiņas.

| (44) | DRAM atmiņas ir primārie izstrādājumi ar standartizētām specifikācijām. Tomēr, no pieprasījuma viedokļa, ir iespējams tāda paša veida DRAM atmiņas iegādāties no dažādiem pasaules piegādātājiem. Jaunāko ģenerāciju DRAM atmiņas konkurē ar iepriekšējo ģenerāciju izstrādājumiem. Tas, kādu konkrētu veidu izvēlas pasūtītājs, ir atkarīgs no DRAM rentabilitātes un gala produkta funkcijām. |
| --- | --- |

(44)

DRAM atmiņas ir primārie izstrādājumi ar standartizētām specifikācijām. Tomēr, no pieprasījuma viedokļa, ir iespējams tāda paša veida DRAM atmiņas iegādāties no dažādiem pasaules piegādātājiem. Jaunāko ģenerāciju DRAM atmiņas konkurē ar iepriekšējo ģenerāciju izstrādājumiem. Tas, kādu konkrētu veidu izvēlas pasūtītājs, ir atkarīgs no DRAM rentabilitātes un gala produkta funkcijām.

| (45) | No piedāvājuma viedokļa, DRAM atmiņu ražotāji var pāriet uz citas jaudas DRAM atmiņu ražošanu, izmantojot tās pašas ražošanas iekārtas, jo izmantotās tehnoloģijas ir līdzīgas. Tomēr vispār nav viegli pāriet no vienas DRAM ģenerācijas ražošanas uz citu, izmantojot tās pašas ražošanas iekārtas. |
| --- | --- |

(45)

No piedāvājuma viedokļa, DRAM atmiņu ražotāji var pāriet uz citas jaudas DRAM atmiņu ražošanu, izmantojot tās pašas ražošanas iekārtas, jo izmantotās tehnoloģijas ir līdzīgas. Tomēr vispār nav viegli pāriet no vienas DRAM ģenerācijas ražošanas uz citu, izmantojot tās pašas ražošanas iekārtas.

| (46) | Iepriekšminēto apsvērumu kontekstā DRAM tirgus tiek uzskatīts par atbilstīgu produkcijas tirgu (9). Šim tirgum nav atsevišķa NACE koda. |
| --- | --- |

(46)

Iepriekšminēto apsvērumu kontekstā DRAM tirgus tiek uzskatīts par atbilstīgu produkcijas tirgu (9). Šim tirgum nav atsevišķa NACE koda.

| (47) | Attiecībā uz atbilstošo ģeogrāfisko tirgu jāņem vērā, ka DRAM atmiņas tiek pārdotas visā pasaulē, pamatojot ar identisku klasifikāciju un mārketinga koncepcijām. Transportēšanas izdevumi ir ierobežoti, un to ieviešanai tirgū strukturālu šķēršļu nav. Tātad par atbilstošo ģeogrāfisko tirgu būtu uzskatāma visa pasaule. |
| --- | --- |

(47)

Attiecībā uz atbilstošo ģeogrāfisko tirgu jāņem vērā, ka DRAM atmiņas tiek pārdotas visā pasaulē, pamatojot ar identisku klasifikāciju un mārketinga koncepcijām. Transportēšanas izdevumi ir ierobežoti, un to ieviešanai tirgū strukturālu šķēršļu nav. Tātad par atbilstošo ģeogrāfisko tirgu būtu uzskatāma visa pasaule.

E.   Novērtējums saskaņā ar Daudznozaru mehānismu

| (48) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka palīdzība atbilst pamatnostādņu 4.2. punkta prasībām attiecībā uz reģionālo valsts palīdzību (10), tā ka tās saņēmējs ir devis ieguldījumu, kas pārsniedz 25 % un kam nav piemērota nekāda palīdzības forma. |
| --- | --- |

(48)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka palīdzība atbilst pamatnostādņu 4.2. punkta prasībām attiecībā uz reģionālo valsts palīdzību (10), tā ka tās saņēmējs ir devis ieguldījumu, kas pārsniedz 25 % un kam nav piemērota nekāda palīdzības forma.

| (49) | Lai noteiktu maksimālo palīdzības intensitāti, kura var būt pieļaujama dotajam palīdzības projektam saskaņā ar Daudznozaru mehānismu, Komisijai jānosaka maksimālā palīdzības intensitāte (reģionālie palīdzības griesti), kuru kompānija drīkst saņemt attiecīgajā atbalstāmajā reģionā saskaņā ar apstiprināto spēkā esošo reģionālās palīdzības sistēmu attiecībā uz paziņojuma iesniegšanas datumu. |
| --- | --- |

(49)

Lai noteiktu maksimālo palīdzības intensitāti, kura var būt pieļaujama dotajam palīdzības projektam saskaņā ar Daudznozaru mehānismu, Komisijai jānosaka maksimālā palīdzības intensitāte (reģionālie palīdzības griesti), kuru kompānija drīkst saņemt attiecīgajā atbalstāmajā reģionā saskaņā ar apstiprināto spēkā esošo reģionālās palīdzības sistēmu attiecībā uz paziņojuma iesniegšanas datumu.

| (50) | Vila do Conde ir Oporto priekšpilsētā, reģionā, kam nav spēcīgas reģionālās ekonomiskās struktūras un kam pieļaujamās palīdzības griesti lielām kompānijām paredzēti līdz 32 % TDE (11). |
| --- | --- |

(50)

Vila do Conde ir Oporto priekšpilsētā, reģionā, kam nav spēcīgas reģionālās ekonomiskās struktūras un kam pieļaujamās palīdzības griesti lielām kompānijām paredzēti līdz 32 % TDE (11).

| (51) | Komisijai tādēļ jānosaka 32 % vērtībai piemērojamo faktoru kopa, lai aprēķinātu maksimāli pieļaujamo palīdzības intensitāti, kura var tikt apstiprināta šim projektam, tas ir, konkurences faktoru (T), kapitāla – darba faktoru (I) un reģionālās ietekmes faktoru (M). |
| --- | --- |

(51)

Komisijai tādēļ jānosaka 32 % vērtībai piemērojamo faktoru kopa, lai aprēķinātu maksimāli pieļaujamo palīdzības intensitāti, kura var tikt apstiprināta šim projektam, tas ir, konkurences faktoru (T), kapitāla – darba faktoru (I) un reģionālās ietekmes faktoru (M).

| (52) | Komisija norāda, ka projekts radīs jaunas jaudas Eiropas tirgū, tādā veidā ietekmējot šo tirgu. |
| --- | --- |

(52)

Komisija norāda, ka projekts radīs jaunas jaudas Eiropas tirgū, tādā veidā ietekmējot šo tirgu.

| (53) | Palīdzības apstiprināšana to kompāniju labā, kuras darbojas sektoros, ko raksturo strukturālā pārslogotība, ir saistīta ar īpašu risku izkropļot konkurenci. Jebkurš ražošanas jaudu palielinājums, kuru nelīdzsvaro šo jaudu samazināšanās citā jomā, radīs strukturālās pārslogošanas problēmas saasināšanos. Saskaņā ar Daudznozaru mehānisma 7.7. punktu, strukturālās pārslogotības situācija ir, ja, pamatojot ar iepriekšējo piecu gadu vidējo rādītāju, ražošanas jaudu izmantošana attiecīgajā sektorā vai apakšsektorā pārsniedz divus procentuālos punktus zem rādītājiem, kuri ir ražošanas sektoram kopumā. Tiek uzskatīts, ka ir nopietna strukturālā jaudu pārslogotība, ja starpība salīdzinājumā ar vidējo rādītāju ražošanas sektorā pārsniedz piecus procentuālos punktus. |
| --- | --- |

(53)

Palīdzības apstiprināšana to kompāniju labā, kuras darbojas sektoros, ko raksturo strukturālā pārslogotība, ir saistīta ar īpašu risku izkropļot konkurenci. Jebkurš ražošanas jaudu palielinājums, kuru nelīdzsvaro šo jaudu samazināšanās citā jomā, radīs strukturālās pārslogošanas problēmas saasināšanos. Saskaņā ar Daudznozaru mehānisma 7.7. punktu, strukturālās pārslogotības situācija ir, ja, pamatojot ar iepriekšējo piecu gadu vidējo rādītāju, ražošanas jaudu izmantošana attiecīgajā sektorā vai apakšsektorā pārsniedz divus procentuālos punktus zem rādītājiem, kuri ir ražošanas sektoram kopumā. Tiek uzskatīts, ka ir nopietna strukturālā jaudu pārslogotība, ja starpība salīdzinājumā ar vidējo rādītāju ražošanas sektorā pārsniedz piecus procentuālos punktus.

| (54) | Saskaņā ar Daudznozaru mehānisma 3.3. un 3.4. punktu, ja ir pietiekami dati attiecībā uz jaudu izmantošanu, Komisijai jāierobežo konkurences faktora noteikšana ar to, vai attiecīgajā sektorā vai apakšsektorā ir vai nav nopietna/strukturālā pārslogotība. (Apakš)sektors jāizvēlas zemākajā segmentācijas līmenī saskaņā ar NACE klasifikāciju. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar Daudznozaru mehānisma 3.3. un 3.4. punktu, ja ir pietiekami dati attiecībā uz jaudu izmantošanu, Komisijai jāierobežo konkurences faktora noteikšana ar to, vai attiecīgajā sektorā vai apakšsektorā ir vai nav nopietna/strukturālā pārslogotība. (Apakš)sektors jāizvēlas zemākajā segmentācijas līmenī saskaņā ar NACE klasifikāciju.

| (55) | Viskonkrētākais NACE kods attiecībā par DRAM atmiņu ražošanu ir 32.10, kas ietver visus elektronisko komponentu veidus. Uz DRAM atmiņām attiecas tikai neliela daļa no tā, ko aptver NACE kods, tādēļ situācija jaudas izteiksmē kopējā NACE koda 32.10 līmenī adekvāti neatspoguļo situāciju DRAM atmiņu ražošanas tirgū. Tāpēc Komisija uzskata, ka jaudas situācijas analīze konkurences faktora noteikšanā nav piemērojama. |
| --- | --- |

(55)

Viskonkrētākais NACE kods attiecībā par DRAM atmiņu ražošanu ir 32.10, kas ietver visus elektronisko komponentu veidus. Uz DRAM atmiņām attiecas tikai neliela daļa no tā, ko aptver NACE kods, tādēļ situācija jaudas izteiksmē kopējā NACE koda 32.10 līmenī adekvāti neatspoguļo situāciju DRAM atmiņu ražošanas tirgū. Tāpēc Komisija uzskata, ka jaudas situācijas analīze konkurences faktora noteikšanā nav piemērojama.

| (56) | Saskaņā ar Daudznozaru shēmas 3.4. punktu pietiekamu datu trūkuma gadījumā attiecībā uz jaudu izmantošanu Komisijai jāņem vērā, vai investīcija tiek veikta tirgū, kurš sašaurinās. Tiek uzskatīts, ka tirgus sašaurinās, ja iepriekšējo piecu gadu laikā vidējais gada pieauguma rādītājs redzamajam attiecīgās produkcijas patēriņam bijis zemāks par 10 % nekā gada vidējais rādītājs ražošanas sektorā EKT kopumā, ja vien pieauguma rādītājs redzamajam produkcijas patēriņam neuzrāda izteiktu augšupejas tendenci. Tirgus tiek uzskatīts par esošu absolūtā panīkumā, ja vidējais pieauguma rādītājs redzamajam patēriņam iepriekšējo piecu gadu laikā bijis negatīvs. |
| --- | --- |

(56)

Saskaņā ar Daudznozaru shēmas 3.4. punktu pietiekamu datu trūkuma gadījumā attiecībā uz jaudu izmantošanu Komisijai jāņem vērā, vai investīcija tiek veikta tirgū, kurš sašaurinās. Tiek uzskatīts, ka tirgus sašaurinās, ja iepriekšējo piecu gadu laikā vidējais gada pieauguma rādītājs redzamajam attiecīgās produkcijas patēriņam bijis zemāks par 10 % nekā gada vidējais rādītājs ražošanas sektorā EKT kopumā, ja vien pieauguma rādītājs redzamajam produkcijas patēriņam neuzrāda izteiktu augšupejas tendenci. Tirgus tiek uzskatīts par esošu absolūtā panīkumā, ja vidējais pieauguma rādītājs redzamajam patēriņam iepriekšējo piecu gadu laikā bijis negatīvs.

| (57) | Kā minēts iepriekš, DRAM atmiņu tirgus tiek uzskatīts par atbilstīgu produkcijas tirgu, jo iespēja aizvietot DRAM atmiņas ar citiem atmiņas mikroprocesoriem ir ļoti ierobežotas. DRAM atmiņas tirgo visā pasaulē, tādēļ būtu jāuzskata, ka atbilstošais ģeogrāfiskais tirgus ir pasaules tirgus. |
| --- | --- |

(57)

Kā minēts iepriekš, DRAM atmiņu tirgus tiek uzskatīts par atbilstīgu produkcijas tirgu, jo iespēja aizvietot DRAM atmiņas ar citiem atmiņas mikroprocesoriem ir ļoti ierobežotas. DRAM atmiņas tirgo visā pasaulē, tādēļ būtu jāuzskata, ka atbilstošais ģeogrāfiskais tirgus ir pasaules tirgus.

| (58) | Komisija norāda, ka saskaņā ar Portugāles datiem Infineon aizņem 3,5 % pusvadītāju tirgus daļu un 12,8 % daļu no DRAM tirgus (skaitļi par 2002. gadu). 2003. gadā Portugāle novērtēja Infineon tirgus daļu kā 17,1 %. Tādēļ palīdzības saņēmēja daļa pasaules DRAM tirgū nepārsniedz 40 % pat pēc tam, kad piešķirtas attiecīgās investīcijas. |
| --- | --- |

(58)

Komisija norāda, ka saskaņā ar Portugāles datiem Infineon aizņem 3,5 % pusvadītāju tirgus daļu un 12,8 % daļu no DRAM tirgus (skaitļi par 2002. gadu). 2003. gadā Portugāle novērtēja Infineon tirgus daļu kā 17,1 %. Tādēļ palīdzības saņēmēja daļa pasaules DRAM tirgū nepārsniedz 40 % pat pēc tam, kad piešķirtas attiecīgās investīcijas.

| (59) | Portugāle iesniedza datus attiecībā par DRAM redzamā patēriņa pieauguma rādītājiem pēdējo piecu gadu laikā, kā to prasa Daudznozaru mehānisms. Attiecībā uz periodu no 1995. gada līdz 2000. gadam Portugāle piekrīt ņemt vērā datus, kurus Komisija izmantoja lēmumā C86/01 – Vācija, Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG. Tā kā ir parādījušies jauni dati par periodu, kas aptver 2001. un 2002. gadu, šie dati būtu jāizmanto arī šajā gadījumā. |
| --- | --- |

(59)

Portugāle iesniedza datus attiecībā par DRAM redzamā patēriņa pieauguma rādītājiem pēdējo piecu gadu laikā, kā to prasa Daudznozaru mehānisms. Attiecībā uz periodu no 1995. gada līdz 2000. gadam Portugāle piekrīt ņemt vērā datus, kurus Komisija izmantoja lēmumā C86/01 – Vācija, Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG. Tā kā ir parādījušies jauni dati par periodu, kas aptver 2001. un 2002. gadu, šie dati būtu jāizmanto arī šajā gadījumā.

| (60) | Portugāle izvirzīja argumentu, ka, analizējot redzamā patēriņa attīstību, Komisijai vajadzētu ņemt vērā piecu gadu periodu, tas ir, no 1998. līdz 2002. gadam, nevis sešu gadu periodu. Daudznozaru mehānisms attiecas uz vidējo gada pieaugumu iepriekšējos piecos gados. Tādēļ Komisija parasti analizē redzamo patēriņu sešu gadu perioda laikā, lai aprēķinātu piecus pieauguma rādītājus (12). Komisija uzskata, ka saskaņā ar Daudznozaru mehānisma 3.3. punktu apspriežamajā gadījumā atbilstošais periods ir no 1997. līdz 2002. gadam. |
| --- | --- |

(60)

Portugāle izvirzīja argumentu, ka, analizējot redzamā patēriņa attīstību, Komisijai vajadzētu ņemt vērā piecu gadu periodu, tas ir, no 1998. līdz 2002. gadam, nevis sešu gadu periodu. Daudznozaru mehānisms attiecas uz vidējo gada pieaugumu iepriekšējos piecos gados. Tādēļ Komisija parasti analizē redzamo patēriņu sešu gadu perioda laikā, lai aprēķinātu piecus pieauguma rādītājus (12). Komisija uzskata, ka saskaņā ar Daudznozaru mehānisma 3.3. punktu apspriežamajā gadījumā atbilstošais periods ir no 1997. līdz 2002. gadam.

| (61) | Atbilstošie dati attiecībā par DRAM atmiņu redzamo patēriņu periodā no 1997. līdz 2002. gadam ir attēloti šajā tabulā (13):
  4. tabula











  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Vidējais pieaugums gadā |
| 17 594 | 12 514 | 19 431 | 31 285 | 12 453 | 16 179 | – 1,66 % |

(61)

Atbilstošie dati attiecībā par DRAM atmiņu redzamo patēriņu periodā no 1997. līdz 2002. gadam ir attēloti šajā tabulā (13):

4. tabula

(miljoni EUR)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Vidējais pieaugums gadā

17 594

12 514

19 431

31 285

12 453

16 179

– 1,66 %

| (62) | Saskaņā ar šiem datiem periodā no 1997. līdz 2002. gadam vidējais gada pieauguma rādītājs attiecībā uz DRAM redzamo patēriņu bija – 1,66 %. Iepriekšējā perioda laikā, tas ir, starp 1996. un 2001. gadu, vidējais gada pieauguma rādītājs attiecībā par DRAM redzamo patēriņu arī bija negatīvs (– 9,13 %). Tomēr, ja apskata periodu no 1998. gada līdz 2002. gadam (kā to pieprasa Portugāles oficiālās iestādes), tad pieauguma rādītājs ir pozitīvs (6,63 %). |
| --- | --- |

(62)

Saskaņā ar šiem datiem periodā no 1997. līdz 2002. gadam vidējais gada pieauguma rādītājs attiecībā uz DRAM redzamo patēriņu bija – 1,66 %. Iepriekšējā perioda laikā, tas ir, starp 1996. un 2001. gadu, vidējais gada pieauguma rādītājs attiecībā par DRAM redzamo patēriņu arī bija negatīvs (– 9,13 %). Tomēr, ja apskata periodu no 1998. gada līdz 2002. gadam (kā to pieprasa Portugāles oficiālās iestādes), tad pieauguma rādītājs ir pozitīvs (6,63 %).

| (63) | DRAM tirgus ir ļoti ciklisks, un to raksturo tirgus svārstības. Vidējie gada rādītāji vērtības izteiksmē nozīmīgi atšķiras atkarībā no tā, kurš periods tiek apskatīts. Šīs tirgus svārstības nosaka tas, ka cenas ir ārkārtīgi nenoturīgas. Šīs nenoturības iemesls ir fakts, ka DRAM ražošanas procesu raksturo relatīvi augsts iepriekšējo izmaksu līmenis un zems robežizmaksu līmenis. Tādēļ cenas var stipri svārstīties pie noteikuma, ka DRAM atmiņu ražošana kompānijai var būt izdevīga, ja tiek nodrošināta robežizmaksu segšana. Tādēļ izmaiņu analīze redzamajā patēriņā darījumu vērtības izteiksmē pati par sevi neļauj gūt adekvātu pārskatu par DRAM tirgu. |
| --- | --- |

(63)

DRAM tirgus ir ļoti ciklisks, un to raksturo tirgus svārstības. Vidējie gada rādītāji vērtības izteiksmē nozīmīgi atšķiras atkarībā no tā, kurš periods tiek apskatīts. Šīs tirgus svārstības nosaka tas, ka cenas ir ārkārtīgi nenoturīgas. Šīs nenoturības iemesls ir fakts, ka DRAM ražošanas procesu raksturo relatīvi augsts iepriekšējo izmaksu līmenis un zems robežizmaksu līmenis. Tādēļ cenas var stipri svārstīties pie noteikuma, ka DRAM atmiņu ražošana kompānijai var būt izdevīga, ja tiek nodrošināta robežizmaksu segšana. Tādēļ izmaiņu analīze redzamajā patēriņā darījumu vērtības izteiksmē pati par sevi neļauj gūt adekvātu pārskatu par DRAM tirgu.

| (64) | Komisija atzīst arī to, ka šajā konkrētajā gadījumā informācija, kas attiecas uz patēriņu darījumu vērtības izteiksmē, neļauj iegūt pilnu un pilnīgi reprezentatīvu pārskatu par situāciju tirgū. Kā norādījušas Portugāles oficiālās iestādes, darījumu vērtības redzamajam patēriņam spēcīgi ietekmēja izkropļojumi, ko izraisīja tas, ka tirgū ir subsidētie importi no Korejas ražotājas firmas Hynix. Izpēte, kas radīja kompensējošo muitas nodokļu piemērošanu DRAM importam no Korejas ražotājas firmas Hynix, atklāja cita starpā arī to, ka konkrētie subsidētie importi radīja jūtamu kritumu DRAM cenās Eiropas Kopienā laika periodā no 1998. gada līdz 2001. gadam, un it sevišķi 2001. gadā, kad Hynix importa cenas kritās par 76 % (14). Tā kā tika secināts, ka subsidētie importi radīja materiālus zaudējumus Eiropas Kopienas ražošanai, tad DRAM importiem no Hynix tika piemērots kompensējošais muitas nodoklis 34,8 % apmērā, kas atbilda subsīdiju apmēriem, kuras bija saņēmusi Hynix. |
| --- | --- |

(64)

Komisija atzīst arī to, ka šajā konkrētajā gadījumā informācija, kas attiecas uz patēriņu darījumu vērtības izteiksmē, neļauj iegūt pilnu un pilnīgi reprezentatīvu pārskatu par situāciju tirgū. Kā norādījušas Portugāles oficiālās iestādes, darījumu vērtības redzamajam patēriņam spēcīgi ietekmēja izkropļojumi, ko izraisīja tas, ka tirgū ir subsidētie importi no Korejas ražotājas firmas Hynix. Izpēte, kas radīja kompensējošo muitas nodokļu piemērošanu DRAM importam no Korejas ražotājas firmas Hynix, atklāja cita starpā arī to, ka konkrētie subsidētie importi radīja jūtamu kritumu DRAM cenās Eiropas Kopienā laika periodā no 1998. gada līdz 2001. gadam, un it sevišķi 2001. gadā, kad Hynix importa cenas kritās par 76 % (14). Tā kā tika secināts, ka subsidētie importi radīja materiālus zaudējumus Eiropas Kopienas ražošanai, tad DRAM importiem no Hynix tika piemērots kompensējošais muitas nodoklis 34,8 % apmērā, kas atbilda subsīdiju apmēriem, kuras bija saņēmusi Hynix.

| (65) | Izmaiņas DRAM vidējās pārdošanas cenās pasaules tirgū par attiecīgo periodu attēlotas šajā tabulā (15):
  5. tabula











  (USD) |
| --- | --- |
| | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| | 6,08 | 4,19 | 6,37 | 7,85 | 2,75 | 3,65 |
| Pieaugums | | – 31,1 % | 52,1 % | 23,3 % | – 65,0 % | 32,5 % |

(65)

Izmaiņas DRAM vidējās pārdošanas cenās pasaules tirgū par attiecīgo periodu attēlotas šajā tabulā (15):

5. tabula

(USD)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

6,08

4,19

6,37

7,85

2,75

3,65

Pieaugums

– 31,1 %

52,1 %

23,3 %

– 65,0 %

32,5 %

Tabula parāda, ka DRAM cenas pasaules līmenī 2001. gadā kritās par 65 % un 2002. gadā tikai daļēji tika atjaunotas. Ņemot vērā šos faktus, Komisija uzskata, ka darījumu vērtības redzamajam patēriņam 2001. gadā un mazākā pakāpē 2002. gadā negatīvi ietekmēja nepieņemami zemās subsidētās firmas Hynix tirdzniecības cenas.

| (66) | Iepriekšminēto iemeslu dēļ Komisija izpētīja citu esošo informāciju, lai varētu veikt ticamāku un pilnīgāku tirgus analīzi. Izmaiņas DRAM pasaules tirgū var raksturot arī apjoma izteiksmē. Visatbilstīgākie un visbiežāk izmantojamie statistikas rādītāji apjomam ir kravas vienību skaits un megabaiti. Pamatojot ar šo statistiku, izmaiņas pasaules DRAM tirgū atbilstošajā periodā ir attēlotas šajās tabulās (15):
  6. tabula
  Kravas vienību skaits











  (apjoms vienību miljonos) |
| --- | --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Vidējais pieaugums gadā |
| 3 236 | 3 668 | 3 636 | 4 020 | 4 227 | 4 247 | 5,59 % |

(66)

Iepriekšminēto iemeslu dēļ Komisija izpētīja citu esošo informāciju, lai varētu veikt ticamāku un pilnīgāku tirgus analīzi. Izmaiņas DRAM pasaules tirgū var raksturot arī apjoma izteiksmē. Visatbilstīgākie un visbiežāk izmantojamie statistikas rādītāji apjomam ir kravas vienību skaits un megabaiti. Pamatojot ar šo statistiku, izmaiņas pasaules DRAM tirgū atbilstošajā periodā ir attēlotas šajās tabulās (15):

6. tabula

Kravas vienību skaits

(apjoms vienību miljonos)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Vidējais pieaugums gadā

3 236

3 668

3 636

4 020

4 227

4 247

5,59 %

7. tabula

Megabaiti

| (apjoms megabaitu miljonos) |
| --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Vidējais pieaugums gadā |
| 5 289 | 10 814 | 19 367 | 31 919 | 52 583 | 73 277 | 69,17 % |

(apjoms megabaitu miljonos)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Vidējais pieaugums gadā

5 289

10 814

19 367

31 919

52 583

73 277

69,17 %

Iepriekšminētie skaitļi parāda konsekventu pozitīvu tendenci DRAM tirgū par attiecīgo periodu. Ir svarīgi uzsvērt, ka pieauguma rādītājs tirgū starp 2000. un 2001. gadu (5,1 % vienību izteiksmē un 64,7 % megabaitu izteiksmē) ir salīdzināms ar vidējo gada pieauguma rādītāju, kas tika novērots periodā kopumā. Šis fakts lielā mērā norāda, ka īpaši zemā darījumu vērtība redzamajam patēriņam, kas tika novērota 2001. gadā, lielā mērā ir izskaidrojama ar nenormālo kritumu tā gada cenās. Kā Komisija un Padome jau to ir atzinusi divās iepriekšminētajās regulās (sk. 11. zemsvītras piezīmi), šo cenu kritumu pamatā izraisīja subsidētais imports no Korejas.

| (67) | Analizējot tos kopā, trīs iepriekšminētie indikatori (darījuma vērtība, apjoms vienībās un apjoms megabaitos), domājams, norāda, ka atbilstošā perioda laikā DRAM tirgū notika stabils pieaugums, izņemot 2001. gadu, kad tirgū notika ārkārtējas izmaiņas, kas radīja cenu kritumu līdz nenormālam līmenim. |
| --- | --- |

(67)

Analizējot tos kopā, trīs iepriekšminētie indikatori (darījuma vērtība, apjoms vienībās un apjoms megabaitos), domājams, norāda, ka atbilstošā perioda laikā DRAM tirgū notika stabils pieaugums, izņemot 2001. gadu, kad tirgū notika ārkārtējas izmaiņas, kas radīja cenu kritumu līdz nenormālam līmenim.

| (68) | Komisija meklēja informāciju arī attiecībā uz DRAM tirgus nākotnes prognozēm. Saskaņā ar pēdējām pasaules pusvadītāju tirdzniecības statistiskajām prognozēm (sk. nākamo tabulu) starp 2003. un 2005. gadu vidējais gada pieauguma līmenis pasaules pusvadītāju tirgū būs 15,4 %. Prognoze atmiņu segmentam (ieskaitot SRAM, DRAM un pastāvīgo atmiņu izstrādājumus) arī ir labvēlīga. Prognozējams, ka starp 2003. un 2005. gadu vidējais gada pieauguma rādītājs atmiņas izstrādājumiem pasaules tirgū sasniegs 21,6 %.
  8. tabula








  (miljoni USD) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Pusvadītāji | 160 711 | 191 861 | 216 051 |
| Pieaugums % | 14,2 % | 19,4 % | 12,6 % |
| Atmiņa | 31 712 | 40 912 | 48 522 |
| Pieaugums % | 17,3 % | 29,0 % | 18,6 % |

(68)

Komisija meklēja informāciju arī attiecībā uz DRAM tirgus nākotnes prognozēm. Saskaņā ar pēdējām pasaules pusvadītāju tirdzniecības statistiskajām prognozēm (sk. nākamo tabulu) starp 2003. un 2005. gadu vidējais gada pieauguma līmenis pasaules pusvadītāju tirgū būs 15,4 %. Prognoze atmiņu segmentam (ieskaitot SRAM, DRAM un pastāvīgo atmiņu izstrādājumus) arī ir labvēlīga. Prognozējams, ka starp 2003. un 2005. gadu vidējais gada pieauguma rādītājs atmiņas izstrādājumiem pasaules tirgū sasniegs 21,6 %.

8. tabula

(miljoni USD)

2003

2004

2005

Pusvadītāji

160 711

191 861

216 051

Pieaugums %

14,2 %

19,4 %

12,6 %

Atmiņa

31 712

40 912

48 522

Pieaugums %

17,3 %

29,0 %

18,6 %

| (69) | Informācija no cita neatkarīga avota (Gartner Dataquest) arī apstiprina, ka DRAM tirgus prognoze ir ļoti pozitīva.
  9. tabula








  (miljoni USD, miljoni vienību un miljoni megabaitu) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Darījumu vērtībā | 18 095 | 26 647 | 36 000 |
| Pieaugums % | 16,9 % | 47,3 % | 35,1 % |
| Kravas vienībās | 4 810 | 5 584 | 5 855 |
| Pieaugums % | 13,3 % | 16,1 % | 4,9 % |
| Megabaitos | 112 426 | 170 036 | 262 690 |
| Pieaugums % | 53,4 % | 51,2 % | 54,5 % |

(69)

Informācija no cita neatkarīga avota (Gartner Dataquest) arī apstiprina, ka DRAM tirgus prognoze ir ļoti pozitīva.

9. tabula

(miljoni USD, miljoni vienību un miljoni megabaitu)

2003

2004

2005

Darījumu vērtībā

18 095

26 647

36 000

Pieaugums %

16,9 %

47,3 %

35,1 %

Kravas vienībās

4 810

5 584

5 855

Pieaugums %

13,3 %

16,1 %

4,9 %

Megabaitos

112 426

170 036

262 690

Pieaugums %

53,4 %

51,2 %

54,5 %

| (70) | Rūpīga iepriekš norādītās informācijas analīze par darījumu vērtību parāda, ka DRAM tirgus attiecīgajā periodā bija absolūtā kritumā. Tomēr tirgus analīze apjoma (kravas vienību un megabaitu) izteiksmē ļauj secināt, ka faktiski tirgus palielinājās ātrākā tempā nekā ražošanas nozare EKT kopumā. Ir skaidri redzams, ka subsidētais DRAM imports no Korejas negatīvi ietekmēja pasaules cenas un rezultātā tirgus vērtību 2001. gadā, kā arī mazākā mērā 2002. gadā. Ņemot vērā šo ārkārtējo situāciju tirgū, Komisija uzskata, ka šajā konkrētajā gadījumā statistika apjoma izteiksmē, iespējams, dod precīzāku tirgus attīstības ainu attiecīgajā periodā. Kaut gan datus par apjomu megabaitos jūtami varētu ietekmēt tehnoloģiskie sasniegumi nozarē (DRAM apjomu palielināšanās bitos). Rezultātā Komisija uzskata, ka šajā gadījumā tirgus attīstību vislabāk ir novērtēt ar datu palīdzību par kravu vienībām, un secina, ka 5,59 % ir godīgs un pamatots novērtējums par vidējo DRAM tirgus pieaugumu attiecīgajā laika periodā. |
| --- | --- |

(70)

Rūpīga iepriekš norādītās informācijas analīze par darījumu vērtību parāda, ka DRAM tirgus attiecīgajā periodā bija absolūtā kritumā. Tomēr tirgus analīze apjoma (kravas vienību un megabaitu) izteiksmē ļauj secināt, ka faktiski tirgus palielinājās ātrākā tempā nekā ražošanas nozare EKT kopumā. Ir skaidri redzams, ka subsidētais DRAM imports no Korejas negatīvi ietekmēja pasaules cenas un rezultātā tirgus vērtību 2001. gadā, kā arī mazākā mērā 2002. gadā. Ņemot vērā šo ārkārtējo situāciju tirgū, Komisija uzskata, ka šajā konkrētajā gadījumā statistika apjoma izteiksmē, iespējams, dod precīzāku tirgus attīstības ainu attiecīgajā periodā. Kaut gan datus par apjomu megabaitos jūtami varētu ietekmēt tehnoloģiskie sasniegumi nozarē (DRAM apjomu palielināšanās bitos). Rezultātā Komisija uzskata, ka šajā gadījumā tirgus attīstību vislabāk ir novērtēt ar datu palīdzību par kravu vienībām, un secina, ka 5,59 % ir godīgs un pamatots novērtējums par vidējo DRAM tirgus pieaugumu attiecīgajā laika periodā.

| (71) | Kā norādīts iepriekš, saskaņā ar Daudznozaru mehānismu tirgu uzskata par sašaurinošos, ja attiecīgajā periodā vidējais gada redzamā patēriņa pieauguma rādītājs attiecībā par konkrēto ražojumu ir vairāk nekā 10 % zem vidējā ražošanas nozares gada rādītāja EKT kopumā. Laika periodā no 1997. līdz 2002. gadam ražošanas nozare EKT pieauga ar vidējo rādītāju 4,84 %. Tā kā vidējais gada pieauguma rādītājs attiecīgajā periodā DRAM tirgū bija augstāks par šo līmeni, Komisija uzskata, ka tirgus nesašaurinājās un konkurences faktors tika noteikts kā 1. |
| --- | --- |

(71)

Kā norādīts iepriekš, saskaņā ar Daudznozaru mehānismu tirgu uzskata par sašaurinošos, ja attiecīgajā periodā vidējais gada redzamā patēriņa pieauguma rādītājs attiecībā par konkrēto ražojumu ir vairāk nekā 10 % zem vidējā ražošanas nozares gada rādītāja EKT kopumā. Laika periodā no 1997. līdz 2002. gadam ražošanas nozare EKT pieauga ar vidējo rādītāju 4,84 %. Tā kā vidējais gada pieauguma rādītājs attiecīgajā periodā DRAM tirgū bija augstāks par šo līmeni, Komisija uzskata, ka tirgus nesašaurinājās un konkurences faktors tika noteikts kā 1.

| (72) | Visbeidzot, Komisija norāda, ka attiecībā uz Infineon patlaban rit izmeklēšana apsūdzībā [...] par iespējamo līdzdalību DRAM sektora kartelī. Komisija arī ir informēta, ka Infineon ir iesaistīta juridiskā strīdā saistībā ar apsūdzību par patentu tiesību pārkāpumiem Amerikas Savienotajās Valstīs. It īpaši pirmais fakts varētu jūtami ietekmēt tirgus analīzi, kas norādīta iepriekš. Tomēr nav izdarīti nekādi galīgie secinājumi attiecībā par kādu no minētajiem procesiem, un šajā stadijā nav iespējams novērtēt to potenciālo ietekmi uz tirgus situāciju. Komisija atgādina Portugāles oficiālajām iestādēm, ja informācija, pamatojot ar kuru tika izdarīti secinājumi, saskaņā ar procedūras noteikumu 9. pantu izrādīsies nepatiesa (16) vai ja minēto procesu rezultātā tiks vēlāk konstatēts, ka apsūdzībā iekļautajiem konkurences likuma pārkāpumiem bijušas nopietnas sekas, Komisija pilnībā saglabā tiesības pārvērtēt tirgus situāciju, pamatojot ar jauniem analīzes datiem un, ja nepieciešams, šo savu lēmumu atsaukt. |
| --- | --- |

(72)

Visbeidzot, Komisija norāda, ka attiecībā uz Infineon patlaban rit izmeklēšana apsūdzībā [...] par iespējamo līdzdalību DRAM sektora kartelī. Komisija arī ir informēta, ka Infineon ir iesaistīta juridiskā strīdā saistībā ar apsūdzību par patentu tiesību pārkāpumiem Amerikas Savienotajās Valstīs. It īpaši pirmais fakts varētu jūtami ietekmēt tirgus analīzi, kas norādīta iepriekš. Tomēr nav izdarīti nekādi galīgie secinājumi attiecībā par kādu no minētajiem procesiem, un šajā stadijā nav iespējams novērtēt to potenciālo ietekmi uz tirgus situāciju. Komisija atgādina Portugāles oficiālajām iestādēm, ja informācija, pamatojot ar kuru tika izdarīti secinājumi, saskaņā ar procedūras noteikumu 9. pantu izrādīsies nepatiesa (16) vai ja minēto procesu rezultātā tiks vēlāk konstatēts, ka apsūdzībā iekļautajiem konkurences likuma pārkāpumiem bijušas nopietnas sekas, Komisija pilnībā saglabā tiesības pārvērtēt tirgus situāciju, pamatojot ar jauniem analīzes datiem un, ja nepieciešams, šo savu lēmumu atsaukt.

| (73) | Projektiem, kas prasa lielus kapitāla ieguldījumus, Daudznozaru mehānisms nosaka kapitāla–darba faktoru, kura loma ir pielāgot maksimālo intensitāti, lai dotu priekšroku projektiem, kuri sniedz efektīvu ieguldījumu bezdarba samazināšanā, radot relatīvi lielu skaitu jaunu darba vietu. Šis kritērijs ņem vērā arī iespējamo izkropļojošo atbalsta ietekmi uz gatavās produkcijas cenu. |
| --- | --- |

(73)

Projektiem, kas prasa lielus kapitāla ieguldījumus, Daudznozaru mehānisms nosaka kapitāla–darba faktoru, kura loma ir pielāgot maksimālo intensitāti, lai dotu priekšroku projektiem, kuri sniedz efektīvu ieguldījumu bezdarba samazināšanā, radot relatīvi lielu skaitu jaunu darba vietu. Šis kritērijs ņem vērā arī iespējamo izkropļojošo atbalsta ietekmi uz gatavās produkcijas cenu.

| (74) | Saskaņā ar Portugāles sniegtajiem datiem projekts tieši radīja 264 darba vietas, kuru sadalījums ir šāds:
  10. tabula






  Nozare | Tieši radītās darba vietas |
| --- | --- | --- |
| Montāža | 131 |
| Testēšana | 116 |
| IT | 11 |
| Kvalitātes kontrole | 6 |
| Kopā | 264 |

(74)

Saskaņā ar Portugāles sniegtajiem datiem projekts tieši radīja 264 darba vietas, kuru sadalījums ir šāds:

10. tabula

Nozare

Tieši radītās darba vietas

Montāža

131

Testēšana

116

IT

11

Kvalitātes kontrole

6

Kopā

264

| (75) | Tomēr Portugāle paskaidroja, ka vienlaicīgi 12 darba vietas tika likvidētas. Tādēļ Portugāle uzskatīja, ka kopsummā tiešā saistībā ar projektu radīto darba vietu skaits ir 252. |
| --- | --- |

(75)

Tomēr Portugāle paskaidroja, ka vienlaicīgi 12 darba vietas tika likvidētas. Tādēļ Portugāle uzskatīja, ka kopsummā tiešā saistībā ar projektu radīto darba vietu skaits ir 252.

| (76) | Komisija uzskatīja, ka ieguldījumu rezultātā tieši radītās 252 darba vietas var tikt ņemtas vērā, jo tas ir saprātīgs skaitlis attiecībā par 150 % jaudu pieaugumu. |
| --- | --- |

(76)

Komisija uzskatīja, ka ieguldījumu rezultātā tieši radītās 252 darba vietas var tikt ņemtas vērā, jo tas ir saprātīgs skaitlis attiecībā par 150 % jaudu pieaugumu.

| (77) | Turklāt Portugāle norādīja, ka visas Infineon Portugal esošās darba vietas (596) tikušas saglabātas, pateicoties ieguldījumiem. Saskaņā ar Portugāles datiem Infineon grupas beigu fāzes ražošanas operācijas veic Portugālē un Malaizijā. Ja investīciju projekts netiktu realizēts Portugālē, Infineon uzņēmumu grupa visas beigu fāzes operācijas pārvietotu uz Malaiziju, kā rezultātā visas darba vietas Portugālē tiktu zaudētas. Šo faktu apstiprina šāda informācija:






  a) | Portugāle iesniedza pierādījumus par faktu, ka operāciju pārcelšanas izmaksas no Portugāles ražotnēm uz Malaiziju varētu būt pietiekami zemas, ņemot vērā aprīkojuma transportēšanas izdevumus, darbiniekiem izmaksājamo kompensāciju apmērus, valsts subsīdiju atmaksāšanu un kapitālu, kas tiktu iegūts no zemes un ēku pārdošanas; |
| --- | --- | --- |

(77)

Turklāt Portugāle norādīja, ka visas Infineon Portugal esošās darba vietas (596) tikušas saglabātas, pateicoties ieguldījumiem. Saskaņā ar Portugāles datiem Infineon grupas beigu fāzes ražošanas operācijas veic Portugālē un Malaizijā. Ja investīciju projekts netiktu realizēts Portugālē, Infineon uzņēmumu grupa visas beigu fāzes operācijas pārvietotu uz Malaiziju, kā rezultātā visas darba vietas Portugālē tiktu zaudētas. Šo faktu apstiprina šāda informācija:

a)

Portugāle iesniedza pierādījumus par faktu, ka operāciju pārcelšanas izmaksas no Portugāles ražotnēm uz Malaiziju varētu būt pietiekami zemas, ņemot vērā aprīkojuma transportēšanas izdevumus, darbiniekiem izmaksājamo kompensāciju apmērus, valsts subsīdiju atmaksāšanu un kapitālu, kas tiktu iegūts no zemes un ēku pārdošanas;

| b) | pamatdarbības izmaksas Malaizijā ir daudz zemākas nekā Portugālē. Lielākā daļa beigu fāzes ražošanas operāciju tiek realizētas Dienvidaustrumāzijā, jo tur ir ieguldījumiem pievilcīgāka vide, pateicoties tādiem faktoriem kā zemākās algas (aptuveni 50 % no darbaspēka izmaksām Portugālē), elastīgāki darbaspēka tirgi, kvalificēta darbaspēka pieejamība, zemākas apmācīšanas izmaksas, lētāki komunālie pakalpojumi (enerģija, ūdens, gāze), zemākas zemes cenas un inženiertehniskās būvniecības izmaksas, ģeogrāfiski tuva atrašanās vieta patērētājiem, piegādātāju pieejamība, elastīgāka subsīdiju politika, prefenciāla nodokļu politika un mazāk stingras prasības pret apkārtējās vides aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

pamatdarbības izmaksas Malaizijā ir daudz zemākas nekā Portugālē. Lielākā daļa beigu fāzes ražošanas operāciju tiek realizētas Dienvidaustrumāzijā, jo tur ir ieguldījumiem pievilcīgāka vide, pateicoties tādiem faktoriem kā zemākās algas (aptuveni 50 % no darbaspēka izmaksām Portugālē), elastīgāki darbaspēka tirgi, kvalificēta darbaspēka pieejamība, zemākas apmācīšanas izmaksas, lētāki komunālie pakalpojumi (enerģija, ūdens, gāze), zemākas zemes cenas un inženiertehniskās būvniecības izmaksas, ģeogrāfiski tuva atrašanās vieta patērētājiem, piegādātāju pieejamība, elastīgāka subsīdiju politika, prefenciāla nodokļu politika un mazāk stingras prasības pret apkārtējās vides aizsardzību;

| c) | viens no DRAM atmiņu ražotājiem (TI/Samsung), kur strādāja 740 darbinieku, savu darbību Portugālē izbeidza vēl pirms tam, kad Infineon rūpnīca sāka darboties šajā reģionā. Infineon uzreiz pieņēma darbā 100 no šīs kompānijas bijušajiem darbiniekiem. Izskatāmās lietas sakarā Portugālē nav neviena alternatīvā DRAM sektora ražošanas uzņēmuma, kurš varētu pieņemt darbā bijušos Infineon darbiniekus; |
| --- | --- |

c)

viens no DRAM atmiņu ražotājiem (TI/Samsung), kur strādāja 740 darbinieku, savu darbību Portugālē izbeidza vēl pirms tam, kad Infineon rūpnīca sāka darboties šajā reģionā. Infineon uzreiz pieņēma darbā 100 no šīs kompānijas bijušajiem darbiniekiem. Izskatāmās lietas sakarā Portugālē nav neviena alternatīvā DRAM sektora ražošanas uzņēmuma, kurš varētu pieņemt darbā bijušos Infineon darbiniekus;

| d) | pirms tika veikti ieguldījumi, vairums Infineon darbinieku tieši vai netieši piedalījās ražošanas procesā (489 darba vietas, ieskaitot ražošanas līnijas, pētījumu daļu, kvalitātes kontroli utt.). Ražošanā pamatā strādā darbinieki ar zemu kvalifikāciju, kuri saņēmuši intensīvu specifisku apmācību (saistībā ar izmantojamo aprīkojumu), daži no šiem darbiniekiem ir samērā veci (jo īpaši tie, kuri pirms tam strādāja TI/Samsung). No tā izriet, ka būtu saprātīgi pieņemt, ka viņu nodarbināšanas iespējas ir zināmā mērā ierobežotas; |
| --- | --- |

d)

pirms tika veikti ieguldījumi, vairums Infineon darbinieku tieši vai netieši piedalījās ražošanas procesā (489 darba vietas, ieskaitot ražošanas līnijas, pētījumu daļu, kvalitātes kontroli utt.). Ražošanā pamatā strādā darbinieki ar zemu kvalifikāciju, kuri saņēmuši intensīvu specifisku apmācību (saistībā ar izmantojamo aprīkojumu), daži no šiem darbiniekiem ir samērā veci (jo īpaši tie, kuri pirms tam strādāja TI/Samsung). No tā izriet, ka būtu saprātīgi pieņemt, ka viņu nodarbināšanas iespējas ir zināmā mērā ierobežotas;

| e) | ieguldījumu rezultātā bija nepieciešams veikt ievērojamu apmācību darbu, lai varētu ražot augstākas jaudas DRAM atmiņas, kā arī ieviest jaunas produkcijas ražošanu (board-on-chip); |
| --- | --- |

e)

ieguldījumu rezultātā bija nepieciešams veikt ievērojamu apmācību darbu, lai varētu ražot augstākas jaudas DRAM atmiņas, kā arī ieviest jaunas produkcijas ražošanu (board-on-chip);

| f) | iepriekšējās produkcijas ražošana (16 MB un 64 MB mikroshēmas) tika pārtraukta pēc tam, kad veikti ieguldījumi. Patlaban ieguldījumu rezultātā tiek ražotas tikai jaunās mikroshēmas ar augstāku jaudu. |
| --- | --- |

f)

iepriekšējās produkcijas ražošana (16 MB un 64 MB mikroshēmas) tika pārtraukta pēc tam, kad veikti ieguldījumi. Patlaban ieguldījumu rezultātā tiek ražotas tikai jaunās mikroshēmas ar augstāku jaudu.

| (78) | Komisija secināja, ka patiešām ir liela iespēja, ka tad, ja ieguldījumi netiks veikti, darbība Portugālē tiks pārtraukta. |
| --- | --- |

(78)

Komisija secināja, ka patiešām ir liela iespēja, ka tad, ja ieguldījumi netiks veikti, darbība Portugālē tiks pārtraukta.

| (79) | Tādējādi Komisija secina, ka jaunais ieguldījums saglabājis esošās 596 darba vietas un rada jaunas 252 darba vietas, kopā nodrošinot 848 darba vietas. Kapitāla–darba faktors pieļaujamajām investīcijām EUR 141 036 103 apjomā, kura rezultātā tiek radītas un saglabātas 848 darba vietas, ir EUR 166 316 par darba vietu. Tādēļ “I” faktors maksimālās palīdzības intensitātes pielāgošanai ir noteikts 1. |
| --- | --- |

(79)

Tādējādi Komisija secina, ka jaunais ieguldījums saglabājis esošās 596 darba vietas un rada jaunas 252 darba vietas, kopā nodrošinot 848 darba vietas. Kapitāla–darba faktors pieļaujamajām investīcijām EUR 141 036 103 apjomā, kura rezultātā tiek radītas un saglabātas 848 darba vietas, ir EUR 166 316 par darba vietu. Tādēļ “I” faktors maksimālās palīdzības intensitātes pielāgošanai ir noteikts 1.

| (80) | Reģionālās ietekmes faktors ņem vērā jaunā subsidētā ieguldījuma pozitīvo ietekmi uz atbalstāmā reģiona ekonomiku. Komisija uzskata, ka jaunu darba vietu radīšana var tikt izmantota kā indikators, lai novērtētu projekta ieguldījumu reģiona attīstībā. Liela apjoma kapitāla ieguldīšana var netieši radīt ievērojamu darba vietu skaitu konkrētajā atbalstāmajā reģionā, kā arī blakus esošajos atbalstāmajos reģionos. Šajā kontekstā darba vietu radīšana attiecas uz darba vietām, kuras tiek izveidotas tieši projektam, kā arī uz darba vietām, kuras izveido piegādātāji un tiešie klienti subsidēto ieguldījumu rezultātā. |
| --- | --- |

(80)

Reģionālās ietekmes faktors ņem vērā jaunā subsidētā ieguldījuma pozitīvo ietekmi uz atbalstāmā reģiona ekonomiku. Komisija uzskata, ka jaunu darba vietu radīšana var tikt izmantota kā indikators, lai novērtētu projekta ieguldījumu reģiona attīstībā. Liela apjoma kapitāla ieguldīšana var netieši radīt ievērojamu darba vietu skaitu konkrētajā atbalstāmajā reģionā, kā arī blakus esošajos atbalstāmajos reģionos. Šajā kontekstā darba vietu radīšana attiecas uz darba vietām, kuras tiek izveidotas tieši projektam, kā arī uz darba vietām, kuras izveido piegādātāji un tiešie klienti subsidēto ieguldījumu rezultātā.

| (81) | Saskaņā ar Portugāles datiem projekta rezultātā reģionā tika izveidotas 30 darba vietas. Šīs netieši izveidotās darba vietas izveidoja vietējie instrumentu un pakalpojumu piegādātāji. Tā kā šis skaitlis ir pieticīgs attiecībā pret investīcijas apjomu, Komisija pieņem, ka tas ir pareizs. Turklāt pat tad, ja netiešā darba vietu izveidošana nebūtu ņemta vērā, tas neietekmētu reģionālās ietekmes faktoru. Tādēļ Komisija nosaka reģionālās ietekmes faktoru (“M”) 1. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar Portugāles datiem projekta rezultātā reģionā tika izveidotas 30 darba vietas. Šīs netieši izveidotās darba vietas izveidoja vietējie instrumentu un pakalpojumu piegādātāji. Tā kā šis skaitlis ir pieticīgs attiecībā pret investīcijas apjomu, Komisija pieņem, ka tas ir pareizs. Turklāt pat tad, ja netiešā darba vietu izveidošana nebūtu ņemta vērā, tas neietekmētu reģionālās ietekmes faktoru. Tādēļ Komisija nosaka reģionālās ietekmes faktoru (“M”) 1.

| (82) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, maksimālā pieļaujamā atbalsta intensitāte tiek aprēķināta šādi: 32 % × 1 × 1 × 1 = 32 % neto Plānotais atbalsts EUR 41 504 299 apjomā, kas atbilst atbalsta intensitātei 29,4 % neto, ko Portugāle nolēmusi piešķirt uzņēmumam Infineon Portugal ieguldīšanai Vila do Conde, tādējādi ir zemāka par maksimālo pieļaujamo atbalsta intensitāti, kas ir aprēķināta saskaņā ar Daudznozaru mehānismu. |
| --- | --- |

(82)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, maksimālā pieļaujamā atbalsta intensitāte tiek aprēķināta šādi: 32 % × 1 × 1 × 1 = 32 % neto Plānotais atbalsts EUR 41 504 299 apjomā, kas atbilst atbalsta intensitātei 29,4 % neto, ko Portugāle nolēmusi piešķirt uzņēmumam Infineon Portugal ieguldīšanai Vila do Conde, tādējādi ir zemāka par maksimālo pieļaujamo atbalsta intensitāti, kas ir aprēķināta saskaņā ar Daudznozaru mehānismu.

| (83) | Visiem subsidētajiem projektiem, kuri ir tikuši apstiprināti saskaņā ar Daudznozaru mehānismu, Komisija pieprasa, lai jebkurš līgums par atbalsta sniegšanu, kas slēgts starp dalībvalsts kompetento iestādi un atbalsta saņēmēju, saturētu noteikumu par atbalsta atmaksāšanu gadījumā, ja tiktu pārkāpti līguma nosacījumi, vai arī noteiktu, ka pēdējā lielāka atbalsta summas daļa (piemēram, 25 %) tiks piešķirta tikai tādā gadījumā, ja saņēmējs ir pierādījis dalībvalstij, ka projekta izpilde atbilst Komisijas lēmumam un, ja Komisija, balstoties uz informāciju, kuru dalībvalsts sniegusi attiecībā uz projekta izpildi, 60 darba dienu laikā izteikusi savu piekrišanu vai nav izteikusi iebildumu par atbalsta galīgā maksājuma veikšanu. |
| --- | --- |

(83)

Visiem subsidētajiem projektiem, kuri ir tikuši apstiprināti saskaņā ar Daudznozaru mehānismu, Komisija pieprasa, lai jebkurš līgums par atbalsta sniegšanu, kas slēgts starp dalībvalsts kompetento iestādi un atbalsta saņēmēju, saturētu noteikumu par atbalsta atmaksāšanu gadījumā, ja tiktu pārkāpti līguma nosacījumi, vai arī noteiktu, ka pēdējā lielāka atbalsta summas daļa (piemēram, 25 %) tiks piešķirta tikai tādā gadījumā, ja saņēmējs ir pierādījis dalībvalstij, ka projekta izpilde atbilst Komisijas lēmumam un, ja Komisija, balstoties uz informāciju, kuru dalībvalsts sniegusi attiecībā uz projekta izpildi, 60 darba dienu laikā izteikusi savu piekrišanu vai nav izteikusi iebildumu par atbalsta galīgā maksājuma veikšanu.

| (84) | Komisija norāda, ka ieguldījums nesen ticis veikts un līdz tās lēmuma pieņemšanai nekādas atbalsta summas šim mērķim nav tikušas izmaksātas. Saskaņā ar Portugāles datiem ieguldījums ticis veikts, kā tas ir bijis paredzēts. Izveidoto darba vietu skaits un kopējais ieguldījumu apjoms saskan ar iepriekšminētajiem skaitļiem. |
| --- | --- |

(84)

Komisija norāda, ka ieguldījums nesen ticis veikts un līdz tās lēmuma pieņemšanai nekādas atbalsta summas šim mērķim nav tikušas izmaksātas. Saskaņā ar Portugāles datiem ieguldījums ticis veikts, kā tas ir bijis paredzēts. Izveidoto darba vietu skaits un kopējais ieguldījumu apjoms saskan ar iepriekšminētajiem skaitļiem.

| (85) | Rezultātā Komisija uzskata, ka Portugāle izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Daudznozaru mehānisma 6. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(85)

Rezultātā Komisija uzskata, ka Portugāle izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar Daudznozaru mehānisma 6. punkta prasībām.

VI.   SECINĀJUMI

| (86) | Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka piedāvātais atbalsta apjoms atbilst noteikumiem, kuri jāievēro, lai atbalstu uzskatītu par savietojamu ar kopējo tirgu, |
| --- | --- |

(86)

Ņemot vērā minētos apsvērumus, Komisija secina, ka piedāvātais atbalsta apjoms atbilst noteikumiem, kuri jāievēro, lai atbalstu uzskatītu par savietojamu ar kopējo tirgu,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts EUR 41 504 299 apmērā neto subsīdiju ekvivalenta izteiksmē, kuru Portugāle plāno piešķirt Infineon Technologies, Portugal, SA, atbilst noteikumiem, kuri jāievēro, lai to uzskatītu par savietojamu ar kopējo tirgu. Atbalsta piešķiršana EUR 41 504 299 apjomā neto subsīdiju ekvivalenta izteiksmē tādēļ tiek atļauta, pamatojoties ar pašreiz pieejamajiem faktiem.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

Briselē, 2004. gada 16. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mario MONTI

---

(1)  OV C 235, 1.10.2003., 55. lpp.

1

(2)  OV C 107, 7.4.1998., 7. lpp.

2

(3)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

3

(4)  Šīs teksta daļas ir izlaistas, lai nodrošinātu konfidenciālas informācijas neizpaušanu; šīs daļas ir liktas kvadrātiekavās un apzīmētas ar zvaigznīti.

4

(5)  Šīs teksta daļas ir izlaistas, lai nodrošinātu konfidenciālas informācijas neizpaušanu; šīs daļas ir liktas kvadrātiekavās un apzīmētas ar zvaigznīti.

5

(6)  Komisija apstiprinājusi 2000. gada 26. jūlijā (Komisijas 2000. gada 8. augustā vēstule SG(2000) D/106085).

6

(7)  Komisija apstiprinājusi 1999. gada 8. septembrī (Komisijas 1999. gada 6. oktobrī vēstule SG(1999) D/07974).

7

(8)  Šī summa veido aizdevuma atmaksājamo daļu, tas ir, EUR 56 414 441 (kopējā aizdevuma summa) – EUR 42 310 831 (dotācija).

8

(9)  Šo atbilstīgo produkcijas tirgus definīciju Komisija piemēroja arī JV.44 Hitachi/Nec lietā, 14.–20. punkts (2000. gada 3. maija Lēmums).

9

Hitachi/Nec

(10)  OV C 74, 10.3.1998., 9. lpp.

10

(11)  Komisijas 2000. gada 19. janvāra vēstule SG(2000) D/100638.

11

(12)  Sk. Komisijas 2001. gada 8. maija Lēmumu Wacker Chemie lietā un Komisijas 2001. gada 3. jūlija Lēmumu Kronoply lietā.

12

Wacker Chemie

Kronoply

(13)  Neatkarīga zinātniskā institūta VLSI Research Inc. dati.

13

VLSI Research Inc.

(14)  Komisijas Regula (EK) Nr. 708/2003 (OV L 102, 24.4.2003., 7. lpp.) pagaidu kompensatorie pasākumi; Padomes Regula (EK) Nr. 1480/2003 (OV L 212, 22.8.2003., 1. lpp.) galīgie kompensatorie pasākumi.

14

(15)  Avots: Gartner Dataquest (2003. gada novembris).

15

Avots: Gartner Dataquest

(16)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, kura nosaka sīkus noteikumus ES dibināšanas līguma 88. panta prasību ieviešanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

16

---

| 12.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/21

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 20. oktobris)

par Vācijas valsts atbalsta pasākumu par labu uzņēmumam Kvaerner Warnow Werft

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 3921)

(Autentisks ir vienīgi teksts vācu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/374/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 21. decembra Direktīvu 90/684/EEK (1) par atbalstu kuģu būvē Padomes Direktīvas 92/68/EEK (2) redakcijā,

pieprasot ieinteresētajām pusēm iesniegt savus iebildumus saskaņā ar iepriekšminētajiem noteikumiem (3) un ņemot vērā pušu iebildumus,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Vācijas prese 1999. gada 12. jūnijā ziņoja, ka uzņēmums Kvaerner Warnow Werft GmbH (še turpmāk – KWW) ir izsniedzis kredītu aptuveni EUR 205 miljoni (4) apmērā savam mātes uzņēmumam Kvaerner. |
| --- | --- |

(1)

Vācijas prese 1999. gada 12. jūnijā ziņoja, ka uzņēmums Kvaerner Warnow Werft GmbH (še turpmāk – KWW) ir izsniedzis kredītu aptuveni EUR 205 miljoni (4) apmērā savam mātes uzņēmumam Kvaerner.

| (2) | Komisija 1999. gada 16. jūnija vēstulē pieprasīja no Vācijas sīku informāciju par pārskaitīto naudas līdzekļu izcelsmi, lai pārliecinātos, ka šie naudas līdzekļi nav radušies no pārmērīgi augstiem pārstrukturēšanas atbalsta maksājumiem, samaksātiem uzņēmumam 1993. – 1995. gadā, un vai tie nesatur citus atbalsta elementus. Briselē 1999. gada 22. jūnijā notika sanāksme ar Vācijas un KWW pārstāvjiem, lai noskaidrotu šo jautājumu. Komisija pieprasīja papildinformāciju no Vācijas 1999. gada 23. jūnija, 1999. gada 12. jūlija un 1999. gada 8. oktobra vēstulēs. Vācija atbildēja ar 1999. gada 30. jūnija un 1999. gada 16. septembra vēstulēm. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 1999. gada 16. jūnija vēstulē pieprasīja no Vācijas sīku informāciju par pārskaitīto naudas līdzekļu izcelsmi, lai pārliecinātos, ka šie naudas līdzekļi nav radušies no pārmērīgi augstiem pārstrukturēšanas atbalsta maksājumiem, samaksātiem uzņēmumam 1993. – 1995. gadā, un vai tie nesatur citus atbalsta elementus. Briselē 1999. gada 22. jūnijā notika sanāksme ar Vācijas un KWW pārstāvjiem, lai noskaidrotu šo jautājumu. Komisija pieprasīja papildinformāciju no Vācijas 1999. gada 23. jūnija, 1999. gada 12. jūlija un 1999. gada 8. oktobra vēstulēs. Vācija atbildēja ar 1999. gada 30. jūnija un 1999. gada 16. septembra vēstulēm.

| (3) | Komisija 2000. gada 29. februāra vēstulē informēja Vāciju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz izskatāmo atbalsta pasākumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2000. gada 29. februāra vēstulē informēja Vāciju, ka tā ir nolēmusi attiecībā uz izskatāmo atbalsta pasākumu uzsākt EK Līguma 88. panta 2. punktā minēto procedūru.

| (4) | Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija lūdza ieinteresētās puses iesniegt savas atsauksmes par atbalstu. Vācija atbildēja ar 2000. gada 31. marta vēstuli. 2000. gada 6. jūnijā KWW nosūtīja savas atsauksmes pa faksu. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums uzsākt procedūru tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (5). Komisija lūdza ieinteresētās puses iesniegt savas atsauksmes par atbalstu. Vācija atbildēja ar 2000. gada 31. marta vēstuli. 2000. gada 6. jūnijā KWW nosūtīja savas atsauksmes pa faksu.

| (5) | Komisija saņēma atsauksmes no ieinteresētajām pusēm. Tā nosūtīja atsauksmes uz Vāciju, kas komentēja tās 2000. gada 6. jūlija un 2000. gada 4. augusta faksa sūtījumos. |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma atsauksmes no ieinteresētajām pusēm. Tā nosūtīja atsauksmes uz Vāciju, kas komentēja tās 2000. gada 6. jūlija un 2000. gada 4. augusta faksa sūtījumos.

II.   SĪKS PASĀKUMA APRAKSTS

| (6) | 1992. gada oktobrī Vācijas Treuhandanstalt (“THA”) pārdeva KWW priekšteci, Austrumvācijas kuģu būvētavu Neue Warnow Werft GmbH (turpmāk “WW”) Norvēģijas rūpniecības koncernam Kvaerner a.s. |
| --- | --- |

(6)

1992. gada oktobrī Vācijas Treuhandanstalt (“THA”) pārdeva KWW priekšteci, Austrumvācijas kuģu būvētavu Neue Warnow Werft GmbH (turpmāk “WW”) Norvēģijas rūpniecības koncernam Kvaerner a.s.

| (7) | Padome 1992. gada 20. jūlijā ar Direktīvu 92/68/EEK grozīja Direktīvu 90/684/EEK (Septītā direktīva par atbalstu kuģu būvei) tādā veidā, ka noteica Austrumvācijas kuģu būvētavām izņēmumu no noteikumiem, kas piemērojami citām Kopienas būvētavām, lai radītu iespēju šīm būvētavām pārciest steidzamo un vispārējo pārstrukturēšanu. Jo īpaši šis izņēmums deva iespēju Austrumvācijas būvētavām iegūt lielas darbības atbalsta summas līdz 1993. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(7)

Padome 1992. gada 20. jūlijā ar Direktīvu 92/68/EEK grozīja Direktīvu 90/684/EEK (Septītā direktīva par atbalstu kuģu būvei) tādā veidā, ka noteica Austrumvācijas kuģu būvētavām izņēmumu no noteikumiem, kas piemērojami citām Kopienas būvētavām, lai radītu iespēju šīm būvētavām pārciest steidzamo un vispārējo pārstrukturēšanu. Jo īpaši šis izņēmums deva iespēju Austrumvācijas būvētavām iegūt lielas darbības atbalsta summas līdz 1993. gada 31. decembrim.

| (8) | Pieņemot šo īpašo noteikumu, Komisija uzņēmās saistības attiecībā pret Padomi, ka Komisija izmantos savas kontroles un izmeklēšanas tiesības, lai garantētu, ka Austrumvācijas būvētavas saņems tikai tik lielu atbalstu, kāds ir nepieciešams pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(8)

Pieņemot šo īpašo noteikumu, Komisija uzņēmās saistības attiecībā pret Padomi, ka Komisija izmantos savas kontroles un izmeklēšanas tiesības, lai garantētu, ka Austrumvācijas būvētavas saņems tikai tik lielu atbalstu, kāds ir nepieciešams pārstrukturēšanai.

| (9) | Vācija 1992. gada 30. oktobra vēstulē informēja Komisiju par WW privatizāciju ar pārņemšanas nolīgumu. Vairākās vēstulēs Vācija sniedza papildinformāciju par pārņemšanas nolīgumu, pārstrukturēšanu un plānotajiem atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(9)

Vācija 1992. gada 30. oktobra vēstulē informēja Komisiju par WW privatizāciju ar pārņemšanas nolīgumu. Vairākās vēstulēs Vācija sniedza papildinformāciju par pārņemšanas nolīgumu, pārstrukturēšanu un plānotajiem atbalsta pasākumiem.

| (10) | Pārņemšanas nolīgums paredz, ka, lai privatizētu būvētavu, WW dibina KWW un nodod tai atsevišķas aktīvus un saistības. Pārstrukturēšanas periodam bija jābeidzas 1995. gada beigās. |
| --- | --- |

(10)

Pārņemšanas nolīgums paredz, ka, lai privatizētu būvētavu, WW dibina KWW un nodod tai atsevišķas aktīvus un saistības. Pārstrukturēšanas periodam bija jābeidzas 1995. gada beigās.

| (11) | Saskaņā ar pārņemšanas nolīguma 7. punktu THA ir jāatbalsta privatizācija ar papildu pasākumiem. Par tās līdzdalību vienojās, balstoties uz sākotnējo 1992. gada 1. oktobra bilanci. Finansējums paredzēja, ka uzņēmuma rīcībā ir jābūt pašu kapitālam aptuveni EUR 53,7 miljoni (DM 105 miljoni). Turklāt sākotnējā bilancē bija jāatspoguļo īpašs uzkrājums EUR 223,2 miljoni (DM 436,5 miljoni) apjomā, lai finansētu jau sen nepieciešamās investīcijas un aptuveni EUR 230,08 miljoni (DM 450 miljoni), kas bija paredzēti, lai finansētu zaudējumus, kas radušies KWW pārstrukturizēšanas periodā ražošanas pārtraukumu vai konkurences spējas mazināšanās dēļ (še turpmāk – zaudējumu segšana). |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar pārņemšanas nolīguma 7. punktu THA ir jāatbalsta privatizācija ar papildu pasākumiem. Par tās līdzdalību vienojās, balstoties uz sākotnējo 1992. gada 1. oktobra bilanci. Finansējums paredzēja, ka uzņēmuma rīcībā ir jābūt pašu kapitālam aptuveni EUR 53,7 miljoni (DM 105 miljoni). Turklāt sākotnējā bilancē bija jāatspoguļo īpašs uzkrājums EUR 223,2 miljoni (DM 436,5 miljoni) apjomā, lai finansētu jau sen nepieciešamās investīcijas un aptuveni EUR 230,08 miljoni (DM 450 miljoni), kas bija paredzēti, lai finansētu zaudējumus, kas radušies KWW pārstrukturizēšanas periodā ražošanas pārtraukumu vai konkurences spējas mazināšanās dēļ (še turpmāk – zaudējumu segšana).

| (12) | Lai atvieglotu būvētavas privatizāciju un pārstrukturēšanu, Vācija 1992. gada 27. novembra vēstulē ierosināja kopējos atbalsta pasākumus aptuveni EUR 720,5 miljonu (DM 1 409,2 miljoni) apmērā. |
| --- | --- |

(12)

Lai atvieglotu būvētavas privatizāciju un pārstrukturēšanu, Vācija 1992. gada 27. novembra vēstulē ierosināja kopējos atbalsta pasākumus aptuveni EUR 720,5 miljonu (DM 1 409,2 miljoni) apmērā.

| (13) | Komisija, kurai bija jāpilda ar Direktīvu 90/684/EEK un Direktīvu 92/68/EEK uzliktie kontroles pienākumi, kā arī jāņem vērā apstāklis, ka darbības atbalstu var apstiprināt tikai līdz 1993. gada 31. decembrim, izlēma apstiprināt atbalsta pasākumus būvētavai piecos maksājumos. Kopumā apstiprinātās atbalsta summas bija mazākas nekā Vācijas pieprasītā summa 1992. gada novembrī. Ar savu lēmumu par pirmo maksājumu Komisija apstiprināja šādu atbalstu: | Komisijas Lēmums N 692/D/91, kas Vācijai paziņots ar 1993. gada 3. marta vēstuli (SG (93) D/4052)







  — | EUR 23,3 miljoni (DM 45,5 miljoni) darbības atbalsts, kur EUR 6 miljoni (DM 11,7 miljoni) zaudējumu daļas segšanai par līgumiem, kas parakstīti pēc 01.07.1990., EUR 3,1 miljoni (DM 6,1 miljoni) “Wettbewerbshilfe” (konkurences atbalsts) un EUR 14,2 miljoni (DM 27,75 miljoni) pašu kapitāla papildināšanai, |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Komisija, kurai bija jāpilda ar Direktīvu 90/684/EEK un Direktīvu 92/68/EEK uzliktie kontroles pienākumi, kā arī jāņem vērā apstāklis, ka darbības atbalstu var apstiprināt tikai līdz 1993. gada 31. decembrim, izlēma apstiprināt atbalsta pasākumus būvētavai piecos maksājumos. Kopumā apstiprinātās atbalsta summas bija mazākas nekā Vācijas pieprasītā summa 1992. gada novembrī. Ar savu lēmumu par pirmo maksājumu Komisija apstiprināja šādu atbalstu:

Komisijas Lēmums N 692/D/91, kas Vācijai paziņots ar 1993. gada 3. marta vēstuli (SG (93) D/4052)

—

EUR 23,3 miljoni (DM 45,5 miljoni) darbības atbalsts, kur EUR 6 miljoni (DM 11,7 miljoni) zaudējumu daļas segšanai par līgumiem, kas parakstīti pēc 01.07.1990., EUR 3,1 miljoni (DM 6,1 miljoni) “Wettbewerbshilfe” (konkurences atbalsts) un EUR 14,2 miljoni (DM 27,75 miljoni) pašu kapitāla papildināšanai,

| — | EUR 42,1 miljoni (DM 82,4 miljoni) darbības atbalsts, THA pārņemot iepriekšējās saistības, |
| --- | --- |

—

EUR 42,1 miljoni (DM 82,4 miljoni) darbības atbalsts, THA pārņemot iepriekšējās saistības,

| — | EUR 65,2 miljoni (DM 127,5 miljoni) investīciju atbalsts, |
| --- | --- |

—

EUR 65,2 miljoni (DM 127,5 miljoni) investīciju atbalsts,

| — | EUR 13,8 miljoni (DM 27,0 miljoni ) atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanai. |
| --- | --- |

—

EUR 13,8 miljoni (DM 27,0 miljoni ) atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanai.

Kopumā šis lēmums atļāva atbalsta pasākumus EUR 144,4 miljoni (DM 282,4 miljoni) apmērā.

| (14) | Pirms nākamo maksājumu apstiprināšanas, Komisija lūdza Vāciju 1993. gada 2. aprīļa, 1993. gada 12. jūlija un 1993. gada 11. oktobra vēstulēs sniegt papildinformāciju par gaidāmajiem un faktiskajiem zaudējumiem, kas radušies, pārstrukturēšanas laikā izpildot kuģu būvniecības pasūtījumus, kā arī papildu informāciju par plānotajām investīcijām. Turklāt Komisija 1993. gada 11. oktobra vēstulē lūdza Vāciju pamatot, kāpēc par divpadsmit kuģu būvniecības līgumiem, kas bija paredzēti zaudējumu segšanai un konkurences atbalstam, paredzētie zaudējumi no pirmajiem sešiem kuģu būvniecības līgumiem aprēķināti tikai 29,4 % apmērā no paredzētajiem kopīgajiem zaudējumiem, ieskaitot konkurences atbalstu. |
| --- | --- |

(14)

Pirms nākamo maksājumu apstiprināšanas, Komisija lūdza Vāciju 1993. gada 2. aprīļa, 1993. gada 12. jūlija un 1993. gada 11. oktobra vēstulēs sniegt papildinformāciju par gaidāmajiem un faktiskajiem zaudējumiem, kas radušies, pārstrukturēšanas laikā izpildot kuģu būvniecības pasūtījumus, kā arī papildu informāciju par plānotajām investīcijām. Turklāt Komisija 1993. gada 11. oktobra vēstulē lūdza Vāciju pamatot, kāpēc par divpadsmit kuģu būvniecības līgumiem, kas bija paredzēti zaudējumu segšanai un konkurences atbalstam, paredzētie zaudējumi no pirmajiem sešiem kuģu būvniecības līgumiem aprēķināti tikai 29,4 % apmērā no paredzētajiem kopīgajiem zaudējumiem, ieskaitot konkurences atbalstu.

| (15) | Savā 1993. gada 28. maija atbildes vēstulē Vācija informēja Komisiju, ka atvēlētie EUR 230,08 miljoni (DM 450,0 miljoni) zaudējumu segšanai ir kompromiss, kas panākts sarunās starp pārdevēju un pircēju. Vācija norādīja, ka zaudējumus, kas pārsniedz šo summu, uzņemas KWW, kam par to pienākas arī daļa peļņas. |
| --- | --- |

(15)

Savā 1993. gada 28. maija atbildes vēstulē Vācija informēja Komisiju, ka atvēlētie EUR 230,08 miljoni (DM 450,0 miljoni) zaudējumu segšanai ir kompromiss, kas panākts sarunās starp pārdevēju un pircēju. Vācija norādīja, ka zaudējumus, kas pārsniedz šo summu, uzņemas KWW, kam par to pienākas arī daļa peļņas.

| (16) | Turklāt zaudējumu segšana EUR 230,08 miljoni (DM 450,0 miljoni) apmērā neietver EUR 17,7 miljoni (DM 34,6 miljoni) par zaudējumiem nākotnē, kas rodas no neizpildītiem kuģu būves pasūtījumiem, kas no THA pārņemti privatizācijas gaitā. Tāpat šī summa neietver arī atbalsta summu EUR 42,1 miljoni (DM 82,4 miljoni), THA pārņemot iepriekšējās saistības. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt zaudējumu segšana EUR 230,08 miljoni (DM 450,0 miljoni) apmērā neietver EUR 17,7 miljoni (DM 34,6 miljoni) par zaudējumiem nākotnē, kas rodas no neizpildītiem kuģu būves pasūtījumiem, kas no THA pārņemti privatizācijas gaitā. Tāpat šī summa neietver arī atbalsta summu EUR 42,1 miljoni (DM 82,4 miljoni), THA pārņemot iepriekšējās saistības.

| (17) | Ar 1993. gada 16. novembra vēstuli Vācija pa pastu nosūtīja KWW 1993. gada 29. oktobra vēstuli, kurā skaidrots, ka zaudējumu segšana aptuveni EUR 230,08 miljoni (DM 450,0 miljoni) neattiecas uz divpadsmit, bet sešpadsmit kuģu būvniecības līgumiem. Vēstulē tika norādīts, ka zaudējumi acīmredzami ir lielāki nekā agrāk minētie skaitļi. |
| --- | --- |

(17)

Ar 1993. gada 16. novembra vēstuli Vācija pa pastu nosūtīja KWW 1993. gada 29. oktobra vēstuli, kurā skaidrots, ka zaudējumu segšana aptuveni EUR 230,08 miljoni (DM 450,0 miljoni) neattiecas uz divpadsmit, bet sešpadsmit kuģu būvniecības līgumiem. Vēstulē tika norādīts, ka zaudējumi acīmredzami ir lielāki nekā agrāk minētie skaitļi.

| (18) | Komisija 1993. gada beigās apstiprināja otro atbalsta maksājumu: | Komisijas Lēmums N 692/J/91, kas Vācijai paziņots ar 1994. gada 17. janvāra vēstuli (SG (94) D/567)







  — | EUR 315,5 miljoni (DM 617,1 miljoni) darbības atbalsts, no kura EUR 58,0 miljoni (DM 113,5 miljoni) skaidrā naudā, kur EUR 34,2 miljoni (DM 66,9 miljoni) ir konkurences atbalsts un EUR 23,8 miljoni (DM 46,6 miljoni) paredzēti, lai segtu zaudējumus par līgumiem, kas parakstīti pēc 1990. gada 1. jūlija, |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisija 1993. gada beigās apstiprināja otro atbalsta maksājumu:

Komisijas Lēmums N 692/J/91, kas Vācijai paziņots ar 1994. gada 17. janvāra vēstuli (SG (94) D/567)

—

EUR 315,5 miljoni (DM 617,1 miljoni) darbības atbalsts, no kura EUR 58,0 miljoni (DM 113,5 miljoni) skaidrā naudā, kur EUR 34,2 miljoni (DM 66,9 miljoni) ir konkurences atbalsts un EUR 23,8 miljoni (DM 46,6 miljoni) paredzēti, lai segtu zaudējumus par līgumiem, kas parakstīti pēc 1990. gada 1. jūlija,

| — | lēmums skaidro, ka darbības atbalsts EUR 315,5 miljoni (DM 617,1 miljoni) veido maksimālo darbības atbalstu, kas maksājams būvētavai attiecībā par kuģu būvniecības līgumiem, kas parakstīti līdz 1993. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

—

lēmums skaidro, ka darbības atbalsts EUR 315,5 miljoni (DM 617,1 miljoni) veido maksimālo darbības atbalstu, kas maksājams būvētavai attiecībā par kuģu būvniecības līgumiem, kas parakstīti līdz 1993. gada 31. decembrim.

| (19) | Pēdējos trīs maksājumus apstiprināja šādi Komisijas lēmumi: | Komisijas Lēmums N 1/95, kas Vācijai paziņots ar 1995. gada 20. februāra vēstuli (SG (95) D/1818)







  — | investīciju atbalsts EUR 115,3 miljoni (DM 225,5 miljoni), kur EUR 10,2 miljoni (DM 20,0 miljoni) ir “bezskaidras naudas” atbalsts. |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Pēdējos trīs maksājumus apstiprināja šādi Komisijas lēmumi:

Komisijas Lēmums N 1/95, kas Vācijai paziņots ar 1995. gada 20. februāra vēstuli (SG (95) D/1818)

—

investīciju atbalsts EUR 115,3 miljoni (DM 225,5 miljoni), kur EUR 10,2 miljoni (DM 20,0 miljoni) ir “bezskaidras naudas” atbalsts.

| | Komisijas Lēmums N 637/95, kas Vācijai paziņots ar 1995. gada 18. oktobra vēstuli (SG (95) D/12821)







  — | investīciju atbalsts EUR 34,2 miljoni (DM 66,9 miljoni). |
| --- | --- | --- |

Komisijas Lēmums N 637/95, kas Vācijai paziņots ar 1995. gada 18. oktobra vēstuli (SG (95) D/12821)

—

investīciju atbalsts EUR 34,2 miljoni (DM 66,9 miljoni).

| | Komisijas Lēmums N 797/95, kas Vācijai paziņots ar 1995. gada 11. decembra vēstuli (SG (95) D/15969)







  — | investīciju atbalsts EUR 29,6 miljoni (DM 58,0 miljoni). |
| --- | --- | --- |

Komisijas Lēmums N 797/95, kas Vācijai paziņots ar 1995. gada 11. decembra vēstuli (SG (95) D/15969)

—

investīciju atbalsts EUR 29,6 miljoni (DM 58,0 miljoni).

| (20) | Kopējais darbības atbalsta apjoms, kas apstiprināts ar šiem lēmumiem, bija aptuveni EUR 380,9 miljoni (DM 745,0 miljoni) (kur konkurences atbalsts ir EUR 37,3 miljoni (DM 73,0 miljoni = DM 66,9 miljoni + DM 6,1 miljoni), EUR 23,8 miljoni (DM 46,6 miljoni), lai segtu zaudējumu daļu par līgumiem, kas parakstīti pēc 1990. gada 1. jūlija, un EUR 42,1 miljoni (DM 82,4 miljoni) iepriekšējo parādu nokārtošanai), investīciju atbalsts EUR 242,8 miljoni (DM 474,9 miljoni) un EUR 13,8 miljoni (DM 27 miljoni) kā atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanai. Tas veido kopējo atbalstu aptuveni EUR 637,5 miljoni (DM 1 246,9) apmērā. |
| --- | --- |

(20)

Kopējais darbības atbalsta apjoms, kas apstiprināts ar šiem lēmumiem, bija aptuveni EUR 380,9 miljoni (DM 745,0 miljoni) (kur konkurences atbalsts ir EUR 37,3 miljoni (DM 73,0 miljoni = DM 66,9 miljoni + DM 6,1 miljoni), EUR 23,8 miljoni (DM 46,6 miljoni), lai segtu zaudējumu daļu par līgumiem, kas parakstīti pēc 1990. gada 1. jūlija, un EUR 42,1 miljoni (DM 82,4 miljoni) iepriekšējo parādu nokārtošanai), investīciju atbalsts EUR 242,8 miljoni (DM 474,9 miljoni) un EUR 13,8 miljoni (DM 27 miljoni) kā atbalsts ekspluatācijas pārtraukšanai. Tas veido kopējo atbalstu aptuveni EUR 637,5 miljoni (DM 1 246,9) apmērā.

| (21) | Komisijas lēmumos, kas apstiprina atsevišķus atbalsta maksājumus, tiek atgādināts, ka līdz ar Direktīvas 90/684/EEK grozījumu attiecībā uz minēto izņēmumu Komisija uzņēmās saistības Padomes priekšā izmantot savas kontroles un izmeklēšanas tiesības, lai nodrošinātu, ka Austrumvācijas būvētavas saņem tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(21)

Komisijas lēmumos, kas apstiprina atsevišķus atbalsta maksājumus, tiek atgādināts, ka līdz ar Direktīvas 90/684/EEK grozījumu attiecībā uz minēto izņēmumu Komisija uzņēmās saistības Padomes priekšā izmantot savas kontroles un izmeklēšanas tiesības, lai nodrošinātu, ka Austrumvācijas būvētavas saņem tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu.

| (22) | Komisija uzsvēra, ka, ņemot vērā šīs saistības, tā varētu apstiprināt atbalsta piešķiršanu tikai tad, ja tā nepieciešamība ir skaidri parādīta un tiek stingri ievēroti nosacījumi par atbalsta saņemšanu minētajā Padomes direktīvā. |
| --- | --- |

(22)

Komisija uzsvēra, ka, ņemot vērā šīs saistības, tā varētu apstiprināt atbalsta piešķiršanu tikai tad, ja tā nepieciešamība ir skaidri parādīta un tiek stingri ievēroti nosacījumi par atbalsta saņemšanu minētajā Padomes direktīvā.

| (23) | Visos minētajos lēmumos Komisija Vācijai atgādina, ka plānoto atbalsta summu apstiprināšanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/68/EEK Vācijas varas iestādēm ir jāsniedz šāda informācija:






  a) | pārliecinoši pierādījumi Komisijai par šāda atbalsta turpmāku nepieciešamību; |
| --- | --- | --- |

(23)

Visos minētajos lēmumos Komisija Vācijai atgādina, ka plānoto atbalsta summu apstiprināšanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 92/68/EEK Vācijas varas iestādēm ir jāsniedz šāda informācija:

a)

pārliecinoši pierādījumi Komisijai par šāda atbalsta turpmāku nepieciešamību;

| b) | pārliecinoši pierādījumi Komisijai, ka šādas investīcijas tiek veiktas saskaņā ar Komisijai iesniegto investīciju plānu un tās radīs vēlamo ražošanas jaudu ierobežojumu; |
| --- | --- |

b)

pārliecinoši pierādījumi Komisijai, ka šādas investīcijas tiek veiktas saskaņā ar Komisijai iesniegto investīciju plānu un tās radīs vēlamo ražošanas jaudu ierobežojumu;

| c) | ziņojumi Komisijai, lai pārliecinoši parādītu, ka ir novērsts jebkāds atbalsta pāriešanas risks uz citām kuģu būvētavām (“atbalsta pāriešanas ziņojumi”). Šos ziņojumus iesniedz neatkarīgs revidents. Pienākums sniegt ziņojumus bija spēkā līdz 1995. gadam, kad beidzās pārstrukturēšanas periods. |
| --- | --- |

c)

ziņojumi Komisijai, lai pārliecinoši parādītu, ka ir novērsts jebkāds atbalsta pāriešanas risks uz citām kuģu būvētavām (“atbalsta pāriešanas ziņojumi”). Šos ziņojumus iesniedz neatkarīgs revidents. Pienākums sniegt ziņojumus bija spēkā līdz 1995. gadam, kad beidzās pārstrukturēšanas periods.

| (24) | Pēdējo atbalsta pāriešanas ziņojumu par periodu līdz 1995. gada 31. decembrim Komisijai iesniedza 1996. gada 9. jūlija vēstulē. Tajā paskaidrots, ka zaudējumi no kuģu būvniecības līgumiem, kas radušies pirms 1995. gada 31. decembra, ir aptuveni EUR 230,08 miljoni (DM 450 miljoni) (aprēķināti, neņemot vērā saņemto konkurences atbalstu). Saskaņā ar Vācijas varas iestāšu sniegto informāciju ziņojuma sastādīšanas laikā galīgo zaudējumu aprēķināšana vēl nebija iespējama, jo daži kuģi vēl nebija piegādāti, un joprojām pastāvēja ar čartera garantijām saistītie finansiālie riski. |
| --- | --- |

(24)

Pēdējo atbalsta pāriešanas ziņojumu par periodu līdz 1995. gada 31. decembrim Komisijai iesniedza 1996. gada 9. jūlija vēstulē. Tajā paskaidrots, ka zaudējumi no kuģu būvniecības līgumiem, kas radušies pirms 1995. gada 31. decembra, ir aptuveni EUR 230,08 miljoni (DM 450 miljoni) (aprēķināti, neņemot vērā saņemto konkurences atbalstu). Saskaņā ar Vācijas varas iestāšu sniegto informāciju ziņojuma sastādīšanas laikā galīgo zaudējumu aprēķināšana vēl nebija iespējama, jo daži kuģi vēl nebija piegādāti, un joprojām pastāvēja ar čartera garantijām saistītie finansiālie riski.

| (25) | Pēc Komisijas 1999. gada 16. jūnija lūguma tā tikai 1999. gada 18. jūnijā saņēma pilnīgus auditoru apstiprinātus gada pārskatus KWW par 1992. – 1997. gadu un pagaidu bilanci par 1998. gadu. Vācija 1999. gada 30. jūnijā nosūtīja Komisijai KWW auditora vēstuli (datēta ar 1997. gada 25. aprīli) par faktisko pārstrukturēšanas atbalsta izmantošanu līdz 1996. beigām. Ziņojums parāda, ka līdz 1995. gada 31. decembrim faktiskie zaudējumi no attiecīgajiem kuģu būvniecības līgumiem, neatņemot konkurences atbalstu, sasniedza aptuveni EUR 178 miljonus (DM 348,095 miljoni). 1996. gadā radās zaudējumi par vēl aptuveni EUR 23,1 miljoniem (DM 45,121 miljoni), tādējādi kopīgie faktiskie zaudējumi līdz 1996. gada 31. decembrim sasniedza EUR 201,05 miljoni (DM 393,216 miljoni). |
| --- | --- |

(25)

Pēc Komisijas 1999. gada 16. jūnija lūguma tā tikai 1999. gada 18. jūnijā saņēma pilnīgus auditoru apstiprinātus gada pārskatus KWW par 1992. – 1997. gadu un pagaidu bilanci par 1998. gadu. Vācija 1999. gada 30. jūnijā nosūtīja Komisijai KWW auditora vēstuli (datēta ar 1997. gada 25. aprīli) par faktisko pārstrukturēšanas atbalsta izmantošanu līdz 1996. beigām. Ziņojums parāda, ka līdz 1995. gada 31. decembrim faktiskie zaudējumi no attiecīgajiem kuģu būvniecības līgumiem, neatņemot konkurences atbalstu, sasniedza aptuveni EUR 178 miljonus (DM 348,095 miljoni). 1996. gadā radās zaudējumi par vēl aptuveni EUR 23,1 miljoniem (DM 45,121 miljoni), tādējādi kopīgie faktiskie zaudējumi līdz 1996. gada 31. decembrim sasniedza EUR 201,05 miljoni (DM 393,216 miljoni).

| (26) | Tā kā izrādījās, ka faktiskie zaudējumi acīmredzami bija mazāki nekā paredzētie zaudējumi (EUR 262 miljoni (DM 512,5 miljoni), ieskaitot konkurences atbalstu EUR 31,9 miljonus (DM 62,5 miljoni)), Komisija pieprasīja Vācijai 1999. gada 23. jūnija vēstulē izskaidrot EUR 204,5 miljonu (DM 400 miljoni) pārskaitījumu no KWW savai mātes firmai. |
| --- | --- |

(26)

Tā kā izrādījās, ka faktiskie zaudējumi acīmredzami bija mazāki nekā paredzētie zaudējumi (EUR 262 miljoni (DM 512,5 miljoni), ieskaitot konkurences atbalstu EUR 31,9 miljonus (DM 62,5 miljoni)), Komisija pieprasīja Vācijai 1999. gada 23. jūnija vēstulē izskaidrot EUR 204,5 miljonu (DM 400 miljoni) pārskaitījumu no KWW savai mātes firmai.

| (27) | No Vācijas 1999. gada 30. jūnija atbildes vēstules saprotams, ka Vācija nav pieprasījusi starpības summu no KWW. Vācija tālāk skaidroja, ka summa zaudējumu segšanai tika piešķirta un apstiprināta kā nemainīga subsīdija, tāpēc KWW varēja paturēt jebkādu starpību. |
| --- | --- |

(27)

No Vācijas 1999. gada 30. jūnija atbildes vēstules saprotams, ka Vācija nav pieprasījusi starpības summu no KWW. Vācija tālāk skaidroja, ka summa zaudējumu segšanai tika piešķirta un apstiprināta kā nemainīga subsīdija, tāpēc KWW varēja paturēt jebkādu starpību.

| (28) | Savā lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija atzīmēja, ka KWW saņēma EUR 262 miljonus (DM 512,5 miljoni) darbības atbalstu zaudējumu kompensēšanai (ieskaitot kompensāciju par konkurences atbalstu EUR 32 miljoni (DM 62,5 miljoni), taču faktiskie zaudējumi sasniedza tikai EUR 201,05 miljonus (DM 393,216 miljoni). Jāsecina, ka KWW saņēma aptuveni par EUR 61 miljoniem (DM 119,284 miljoni) vairāk kā tikai par darbības atbalstu zaudējumu kompensācijai, kas ir pretrunā Komisijas lēmumu noteikumiem, saskaņā ar ko būvētavas Austrumvācijā saņem tikai pārstrukturēšanai nepieciešamo atbalstu. Komisija arī atzīmēja, ka visos lēmumos par atbalsta piešķiršanu ir skaidri noteikts, ka Komisija izmanto savas izmeklēšanas un kontroles tiesības, lai nodrošinātu, ka būvētavas saņem tikai pārstrukturēšanai nepieciešamo atbalstu. Tātad tā kā saskaņā ar Komisijas lēmumiem, kas apstiprina atbalstu, būvētavas saņem tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu, un Komisija ir uzņēmusies kontrolēt šī noteikuma ievērošanu, kā savienojamu ar Komisijas lēmumiem par atbalsta piešķiršanu var uzskatīt tikai faktisko zaudējumu kompensāciju. |
| --- | --- |

(28)

Savā lēmumā uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru Komisija atzīmēja, ka KWW saņēma EUR 262 miljonus (DM 512,5 miljoni) darbības atbalstu zaudējumu kompensēšanai (ieskaitot kompensāciju par konkurences atbalstu EUR 32 miljoni (DM 62,5 miljoni), taču faktiskie zaudējumi sasniedza tikai EUR 201,05 miljonus (DM 393,216 miljoni). Jāsecina, ka KWW saņēma aptuveni par EUR 61 miljoniem (DM 119,284 miljoni) vairāk kā tikai par darbības atbalstu zaudējumu kompensācijai, kas ir pretrunā Komisijas lēmumu noteikumiem, saskaņā ar ko būvētavas Austrumvācijā saņem tikai pārstrukturēšanai nepieciešamo atbalstu. Komisija arī atzīmēja, ka visos lēmumos par atbalsta piešķiršanu ir skaidri noteikts, ka Komisija izmanto savas izmeklēšanas un kontroles tiesības, lai nodrošinātu, ka būvētavas saņem tikai pārstrukturēšanai nepieciešamo atbalstu. Tātad tā kā saskaņā ar Komisijas lēmumiem, kas apstiprina atbalstu, būvētavas saņem tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu, un Komisija ir uzņēmusies kontrolēt šī noteikuma ievērošanu, kā savienojamu ar Komisijas lēmumiem par atbalsta piešķiršanu var uzskatīt tikai faktisko zaudējumu kompensāciju.

| (29) | Tādēļ Komisija apšaubīja darbības atbalsta summas, aptuveni EUR 61 miljona (DM 119,284 miljoni), savienojamību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(29)

Tādēļ Komisija apšaubīja darbības atbalsta summas, aptuveni EUR 61 miljona (DM 119,284 miljoni), savienojamību ar kopējo tirgu.

III.   TREŠO PERSONU UN IEINTERESĒTO PUŠU KOMENTĀRI

| (30) | Dānijas kuģu būvnieku asociācija (Foreningen av Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark - Skibsvaerftsforeningen) 2000. gada 9. un 13. jūnija nosūtīja Komisijai savas atsauksmes. Komisija saņēma atsauksmes arī no Dānijas rūpniecības asociācijas (Dansk Industri), kas datētas ar 2000. gada 9. jūniju un 2000. gada 28. jūniju. KWW iesniedza savas atsauksmes 2000. gada 6. jūnijā. |
| --- | --- |

(30)

Dānijas kuģu būvnieku asociācija (Foreningen av Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark - Skibsvaerftsforeningen) 2000. gada 9. un 13. jūnija nosūtīja Komisijai savas atsauksmes. Komisija saņēma atsauksmes arī no Dānijas rūpniecības asociācijas (Dansk Industri), kas datētas ar 2000. gada 9. jūniju un 2000. gada 28. jūniju. KWW iesniedza savas atsauksmes 2000. gada 6. jūnijā.

| (31) | Dānijas kuģu būvnieku asociācija atzīmē, cik būtiski ir Komisijai pastāvīgi kontrolēt atbilstību spēkā esošajiem noteikumiem. Kopš 1992. gada vairākas Dānijas būvētavas bija jāslēdz vai jāsamazina darbaspēks, un darba vietu skaits šajā nozarē ir samazinājies uz pusi. Arī būvētavu apakšuzņēmēji un piegādātāji ir zaudējuši ievērojamu darba vietu skaitu. Līdz ar to, joprojām ir svarīgi ierobežot atbalsta negatīvo ietekmi uz citu dalībvalstu kuģu būvniecību. Šī iemesla dēļ šobrīd nav iespējams noteikt iecietīgākas prasības atbalsta novērtējumam un tā nosacījumiem kā laika posmā no 1992. gada līdz 1994. gadam. |
| --- | --- |

(31)

Dānijas kuģu būvnieku asociācija atzīmē, cik būtiski ir Komisijai pastāvīgi kontrolēt atbilstību spēkā esošajiem noteikumiem. Kopš 1992. gada vairākas Dānijas būvētavas bija jāslēdz vai jāsamazina darbaspēks, un darba vietu skaits šajā nozarē ir samazinājies uz pusi. Arī būvētavu apakšuzņēmēji un piegādātāji ir zaudējuši ievērojamu darba vietu skaitu. Līdz ar to, joprojām ir svarīgi ierobežot atbalsta negatīvo ietekmi uz citu dalībvalstu kuģu būvniecību. Šī iemesla dēļ šobrīd nav iespējams noteikt iecietīgākas prasības atbalsta novērtējumam un tā nosacījumiem kā laika posmā no 1992. gada līdz 1994. gadam.

| (32) | No Direktīvas 92/68/EEK sagatavošanas dokumentiem var secināt, ka Komisija Padomei ir iesniegusi ļoti sīku analīzi par atbalsta nepieciešamību. Tāpat kā citām būvētavām, atbalstu iedala parādu atlaišanā, pašu kapitāla papildināšanā un zaudējumu kompensācijā. Lai gan Padome noteica ierobežojumus dažādām atbalsta summām kopumā, tā nenoteica atbalsta summu ierobežojumus atsevišķām kuģu būvētavām. Parādu atlaišanai un pašu kapitāla papildināšanai atbalsta likme esot skaidra. Tomēr attiecībā uz zaudējumu kompensāciju Komisijai ir jānosaka galīgā atbalsta summa. Nosakot šo summu, Komisijai acīmredzami jākontrolē, lai atbalsts netiktu izmantots citiem mērķiem. Komisijai jāveic arī kontroles pasākumi tam, ka summas patiešām tiek izmantotas tikai paredzētajiem mērķiem. Padome ar Vācijas līdzdalību 1992. gada jūnijā un jūlijā noteica šos noteikumus atbalsta apstiprināšanai. Tādēļ Vācija nevar atsaukties uz vēlāk noslēgtiem līgumiem ar kuģu būvētavas pircēju, kuru saturs ir atšķirīgs. |
| --- | --- |

(32)

No Direktīvas 92/68/EEK sagatavošanas dokumentiem var secināt, ka Komisija Padomei ir iesniegusi ļoti sīku analīzi par atbalsta nepieciešamību. Tāpat kā citām būvētavām, atbalstu iedala parādu atlaišanā, pašu kapitāla papildināšanā un zaudējumu kompensācijā. Lai gan Padome noteica ierobežojumus dažādām atbalsta summām kopumā, tā nenoteica atbalsta summu ierobežojumus atsevišķām kuģu būvētavām. Parādu atlaišanai un pašu kapitāla papildināšanai atbalsta likme esot skaidra. Tomēr attiecībā uz zaudējumu kompensāciju Komisijai ir jānosaka galīgā atbalsta summa. Nosakot šo summu, Komisijai acīmredzami jākontrolē, lai atbalsts netiktu izmantots citiem mērķiem. Komisijai jāveic arī kontroles pasākumi tam, ka summas patiešām tiek izmantotas tikai paredzētajiem mērķiem. Padome ar Vācijas līdzdalību 1992. gada jūnijā un jūlijā noteica šos noteikumus atbalsta apstiprināšanai. Tādēļ Vācija nevar atsaukties uz vēlāk noslēgtiem līgumiem ar kuģu būvētavas pircēju, kuru saturs ir atšķirīgs.

| (33) | Lai izvairītos no tā, ka trešās puses varētu gūt labumu no atbalsta, tika pieprasīti atbalsta pāriešanas ziņojumi. Ja minēto atbalstu piešķirtu neatkarīgi no atbalsta saņēmēja izmaksām, nebūtu nepieciešami arī ziņojumi par atbalsta pāriešanu, kas nepieciešami, lai novērstu pārpalikušā atbalsta pārskaitīšanu pašreizējiem uzņēmuma īpašniekiem. |
| --- | --- |

(33)

Lai izvairītos no tā, ka trešās puses varētu gūt labumu no atbalsta, tika pieprasīti atbalsta pāriešanas ziņojumi. Ja minēto atbalstu piešķirtu neatkarīgi no atbalsta saņēmēja izmaksām, nebūtu nepieciešami arī ziņojumi par atbalsta pāriešanu, kas nepieciešami, lai novērstu pārpalikušā atbalsta pārskaitīšanu pašreizējiem uzņēmuma īpašniekiem.

| (34) | Faktiski EUR 262,0 miljoni (DM 512,5 miljoni) no piešķirtā atbalsta par zaudējumu kompensāciju neesot pilnībā izmantoti šim mērķim. Tas ir loģisks secinājums no fakta, ka zaudējumi faktiski bija mazāki nekā atbalsta summa. Tāpēc uzskatāms, ka atbalsts ir izmantots citam mērķim. Pat ja Komisija nav izteikusi savu viedokli par šo summu izmantošanu, aizdevuma piešķiršana mātes firmai nozīmē, ka atbalsts katrā gadījumā daļēji ir devis labumu mātes uzņēmumam. Saskaņā ar Padomes noteiktajiem nosacījumiem Komisijai tas būtu jānovērš. Summu, ko neizmantoja zaudējumu kompensācijai un ko nebija atļauts pārskaitīt mātes firmai, ir jāuzskata par svaiga kapitāla ieplūdumu, jo tam izmantoja līdzekļus, kas pārsniedza Padomes apstiprināto summu šim īpašajam mērķim. Atbalsta izmantošana ir pretrunā ne tikai Komisijas noteiktajiem nosacījumiem, bet arī Padomes Direktīvai 92/68/EEK. |
| --- | --- |

(34)

Faktiski EUR 262,0 miljoni (DM 512,5 miljoni) no piešķirtā atbalsta par zaudējumu kompensāciju neesot pilnībā izmantoti šim mērķim. Tas ir loģisks secinājums no fakta, ka zaudējumi faktiski bija mazāki nekā atbalsta summa. Tāpēc uzskatāms, ka atbalsts ir izmantots citam mērķim. Pat ja Komisija nav izteikusi savu viedokli par šo summu izmantošanu, aizdevuma piešķiršana mātes firmai nozīmē, ka atbalsts katrā gadījumā daļēji ir devis labumu mātes uzņēmumam. Saskaņā ar Padomes noteiktajiem nosacījumiem Komisijai tas būtu jānovērš. Summu, ko neizmantoja zaudējumu kompensācijai un ko nebija atļauts pārskaitīt mātes firmai, ir jāuzskata par svaiga kapitāla ieplūdumu, jo tam izmantoja līdzekļus, kas pārsniedza Padomes apstiprināto summu šim īpašajam mērķim. Atbalsta izmantošana ir pretrunā ne tikai Komisijas noteiktajiem nosacījumiem, bet arī Padomes Direktīvai 92/68/EEK.

| (35) | Dānijas kuģu būvnieku asociācija secina, ka saskaņā ar pieejamo informāciju KWW ir saņēmusi atbalsta summu, kas ir lielāka par tās faktiskajiem zaudējumiem. Asociācija uzskata, ka Padome vai Komisija nevarētu pieņemt, ka darbības atbalsts zaudējumu kompensācijai varētu būt lielāks nekā faktiskie zaudējumi. |
| --- | --- |

(35)

Dānijas kuģu būvnieku asociācija secina, ka saskaņā ar pieejamo informāciju KWW ir saņēmusi atbalsta summu, kas ir lielāka par tās faktiskajiem zaudējumiem. Asociācija uzskata, ka Padome vai Komisija nevarētu pieņemt, ka darbības atbalsts zaudējumu kompensācijai varētu būt lielāks nekā faktiskie zaudējumi.

| (36) | Dānijas kuģu būvnieku asociācija uzskata, ka, ja Komisija apstiprina subsīdijas Ministru Padomes noteikto ierobežojumu ietvaros tādā veidā, ka saņēmējiem garantē norādīto summu doto nosacījumu ietvaros, šādu apstiprinājumu nevar – ar noteikumu, ka šie nosacījumi ir izpildīti –, atcelt vēlāk, neatkarīgi no tā, vai Komisija maina savus uzskatus par agrāko skaidrojumu. No otras puses, ne Komisija, ne arī dalībvalstis nevar likumīgi apstiprināt atbalstu, kas neatbilst Ministru Padomes nosacījumiem un EK Līgumam, pat ja saņēmējs ir rīkojies godprātīgi. |
| --- | --- |

(36)

Dānijas kuģu būvnieku asociācija uzskata, ka, ja Komisija apstiprina subsīdijas Ministru Padomes noteikto ierobežojumu ietvaros tādā veidā, ka saņēmējiem garantē norādīto summu doto nosacījumu ietvaros, šādu apstiprinājumu nevar – ar noteikumu, ka šie nosacījumi ir izpildīti –, atcelt vēlāk, neatkarīgi no tā, vai Komisija maina savus uzskatus par agrāko skaidrojumu. No otras puses, ne Komisija, ne arī dalībvalstis nevar likumīgi apstiprināt atbalstu, kas neatbilst Ministru Padomes nosacījumiem un EK Līgumam, pat ja saņēmējs ir rīkojies godprātīgi.

| (37) | Saskaņā ar Dānijas rūpniecības asociācijas teikto, Kopienas pienākums ir pārliecināties, ka Komisija kontrolē valsts atbalsta izmantošanu, ko tā ir apstiprinājusi. Kopš deviņdesmito gadu sākuma Dānijas kuģu būvniecības nozari ir skārusi ar vairāku kuģu būvētavu slēgšana un ievērojams darba vietu samazinājums šajā nozarē. Eiropas kuģu būvētavas un to apakšuzņēmēji asi reaģē uz iejaukšanos tirgū, jo īpaši valsts atbalsta veidā. |
| --- | --- |

(37)

Saskaņā ar Dānijas rūpniecības asociācijas teikto, Kopienas pienākums ir pārliecināties, ka Komisija kontrolē valsts atbalsta izmantošanu, ko tā ir apstiprinājusi. Kopš deviņdesmito gadu sākuma Dānijas kuģu būvniecības nozari ir skārusi ar vairāku kuģu būvētavu slēgšana un ievērojams darba vietu samazinājums šajā nozarē. Eiropas kuģu būvētavas un to apakšuzņēmēji asi reaģē uz iejaukšanos tirgū, jo īpaši valsts atbalsta veidā.

| (38) | Ja KWW šajā īpašajā gadījumā starpību starp tās faktiskajiem zaudējumiem un apstiprināto zaudējumu kompensāciju izmanto citiem mērķiem nevis tieši pārstrukturēšanai, šī starpības summa ir darbības atbalsts, kas pasliktina jau tā smago konkurenci starp Eiropas kuģu būvētavām. |
| --- | --- |

(38)

Ja KWW šajā īpašajā gadījumā starpību starp tās faktiskajiem zaudējumiem un apstiprināto zaudējumu kompensāciju izmanto citiem mērķiem nevis tieši pārstrukturēšanai, šī starpības summa ir darbības atbalsts, kas pasliktina jau tā smago konkurenci starp Eiropas kuģu būvētavām.

| (39) | Saskaņā ar Dānijas rūpniecības asociācijas uzskatiem, ar Kopienas tiesību aktu vispārīgajiem principiem nav savienojama atļauja atbalsta saņēmējam pretendēt uz zaudējumu kompensāciju gadījumā, ja tā zaudējumi ir mazāki par apstiprināto kompensāciju. Tomēr Asociācijai nav zināms, vai šāda līdzekļu izmantošana nav atļauta nepublicētā protokolā vai līdzīgā dokumentā, kas ir saistīts ar Padomes Direktīvu 92/68/EEK. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Dānijas rūpniecības asociācijas uzskatiem, ar Kopienas tiesību aktu vispārīgajiem principiem nav savienojama atļauja atbalsta saņēmējam pretendēt uz zaudējumu kompensāciju gadījumā, ja tā zaudējumi ir mazāki par apstiprināto kompensāciju. Tomēr Asociācijai nav zināms, vai šāda līdzekļu izmantošana nav atļauta nepublicētā protokolā vai līdzīgā dokumentā, kas ir saistīts ar Padomes Direktīvu 92/68/EEK.

| (40) | Dānijas rūpniecības asociācija secina, ka atbalsta saņēmējs uzskata, ka Komisija, apstiprinot pārstrukturēšanas atbalstu, pieņēma privatizācijas nolīgumu kopumā un tādējādi arī tā principu, ka pārstrukturēšanas atbalsta izmantošana nav pakļauta nekādiem noteikumiem. Dānijas rūpniecības konfederācija secina, ka atbalstu, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar tai piešķirto Padomes mandātu un Līgumu, nevar izmainīt vēlākā laika posmā, kad Komisija jau ir apstiprinājusi atbalsta pasākumu, pat ja tā maina savu nostāju. Šādi nolīgumi Komisijai ir saistoši. Tomēr atbalsta saņēmēji, pat ja tie rīkojas godprātīgi, nevar iegūt nekādas tiesības no atbalsta pasākumu apstiprināšanas, ja Komisija vai dalībvalsts ir pārkāpusi Padomes vai EK Līguma noteikumus. |
| --- | --- |

(40)

Dānijas rūpniecības asociācija secina, ka atbalsta saņēmējs uzskata, ka Komisija, apstiprinot pārstrukturēšanas atbalstu, pieņēma privatizācijas nolīgumu kopumā un tādējādi arī tā principu, ka pārstrukturēšanas atbalsta izmantošana nav pakļauta nekādiem noteikumiem. Dānijas rūpniecības konfederācija secina, ka atbalstu, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar tai piešķirto Padomes mandātu un Līgumu, nevar izmainīt vēlākā laika posmā, kad Komisija jau ir apstiprinājusi atbalsta pasākumu, pat ja tā maina savu nostāju. Šādi nolīgumi Komisijai ir saistoši. Tomēr atbalsta saņēmēji, pat ja tie rīkojas godprātīgi, nevar iegūt nekādas tiesības no atbalsta pasākumu apstiprināšanas, ja Komisija vai dalībvalsts ir pārkāpusi Padomes vai EK Līguma noteikumus.

| (41) | Jāņem vērā, ka KWW argumenti būtībā ir identiski Vācijas izvirzītajiem argumentiem, tādēļ tie tiks izklāstīti īsumā. |
| --- | --- |

(41)

Jāņem vērā, ka KWW argumenti būtībā ir identiski Vācijas izvirzītajiem argumentiem, tādēļ tie tiks izklāstīti īsumā.

| (42) | KWW argumentē, ka nav likumīgi pamatota iemesla, kāpēc Komisija varētu apšaubīt pārstrukturēšanas atbalsta likumību septiņus gadus pēc tā apstiprināšanas. Privatizācijas nolīgumā starp Treuhandanstalt un Kvaerner iekļauta vienošanās par ar līgumu saistīto zaudējumu kompensāciju kā pilnu maksājumu vienā reizē, un nav noteiktas nekādas Kvaerner saistības par starpības atmaksu gadījumā, ja zaudējumi izrādītos mazāki nekā aprēķinātie. Komisijai šo dokumentu saturs ir bijis zināms. Šādos apstākļos Komisija izlēma par minētā atbalsta vajadzību, un tās lēmumi par atbalsta apstiprināšanu nesatur nevienu nosacījumu vai pantu par iespējamo starpības atmaksāšanu starp aprēķinātajiem un reālajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(42)

KWW argumentē, ka nav likumīgi pamatota iemesla, kāpēc Komisija varētu apšaubīt pārstrukturēšanas atbalsta likumību septiņus gadus pēc tā apstiprināšanas. Privatizācijas nolīgumā starp Treuhandanstalt un Kvaerner iekļauta vienošanās par ar līgumu saistīto zaudējumu kompensāciju kā pilnu maksājumu vienā reizē, un nav noteiktas nekādas Kvaerner saistības par starpības atmaksu gadījumā, ja zaudējumi izrādītos mazāki nekā aprēķinātie. Komisijai šo dokumentu saturs ir bijis zināms. Šādos apstākļos Komisija izlēma par minētā atbalsta vajadzību, un tās lēmumi par atbalsta apstiprināšanu nesatur nevienu nosacījumu vai pantu par iespējamo starpības atmaksāšanu starp aprēķinātajiem un reālajiem zaudējumiem.

| (43) | KWW uzskata, ka apstrīdētā summa EUR 60,988 miljoni (DM 119,284 miljoni) ir daļa no kopīgā darbības atbalsta, ko Komisija ir apstiprinājusi ar saviem 1993. gada lēmumiem. Runa ir par jau esošu atbalstu, kura atbilstību nevar novērtēt atkārtoti. |
| --- | --- |

(43)

KWW uzskata, ka apstrīdētā summa EUR 60,988 miljoni (DM 119,284 miljoni) ir daļa no kopīgā darbības atbalsta, ko Komisija ir apstiprinājusi ar saviem 1993. gada lēmumiem. Runa ir par jau esošu atbalstu, kura atbilstību nevar novērtēt atkārtoti.

| (44) | Nākamais KWW arguments ir tāds, ka tikai apstrīdētās summas daļa ir atbalsts. Tikai EUR 29,812 miljoni (DM 58,309 miljoni) uzskatāmi par darbības atbalsta maksājumu skaidrā naudā. Bilances posteņus, kas arī saistīti ar pārstrukturēšanas izdevumu segšanu, nevar uzskatīt par atbalstu, jo tie bija būvētavas aktīvi, kurus pārdeva atvērtas un beznosacījumu procedūras rezultātā. |
| --- | --- |

(44)

Nākamais KWW arguments ir tāds, ka tikai apstrīdētās summas daļa ir atbalsts. Tikai EUR 29,812 miljoni (DM 58,309 miljoni) uzskatāmi par darbības atbalsta maksājumu skaidrā naudā. Bilances posteņus, kas arī saistīti ar pārstrukturēšanas izdevumu segšanu, nevar uzskatīt par atbalstu, jo tie bija būvētavas aktīvi, kurus pārdeva atvērtas un beznosacījumu procedūras rezultātā.

| (45) | Pēc KWW ieskatiem, Komisijas lēmumi par atbalsta apstiprināšanu ir likumīgs pamats šī gadījuma novērtēšanai. Pēc KWW atzinuma, tā ir pilnīgi izpildījusi Komisijas lēmumus, kas apstiprina atbalstu, jo:






  a) | Komisija apstiprināja nemainīgu subsīdiju, zinot, ka privatizācijas līgums neparedzēja nekādas iespējamās atmaksas saistības. Tāpat lēmumos nav minēta summa, kas īpaši paredzēta zaudējumu segšanai; |
| --- | --- | --- |

(45)

Pēc KWW ieskatiem, Komisijas lēmumi par atbalsta apstiprināšanu ir likumīgs pamats šī gadījuma novērtēšanai. Pēc KWW atzinuma, tā ir pilnīgi izpildījusi Komisijas lēmumus, kas apstiprina atbalstu, jo:

a)

Komisija apstiprināja nemainīgu subsīdiju, zinot, ka privatizācijas līgums neparedzēja nekādas iespējamās atmaksas saistības. Tāpat lēmumos nav minēta summa, kas īpaši paredzēta zaudējumu segšanai;

| b) | Komisija izlēma par atbalsta nepieciešamību pirms atbalsta daļu izmaksas; |
| --- | --- |

b)

Komisija izlēma par atbalsta nepieciešamību pirms atbalsta daļu izmaksas;

| c) | Komisija izlēma par atbalsta nepieciešamību, nenosakot savos lēmumos par atbalsta apstiprināšanu nekādus nosacījumus, kas pamatotu atbalsta atkārtotu pārbaudi; |
| --- | --- |

c)

Komisija izlēma par atbalsta nepieciešamību, nenosakot savos lēmumos par atbalsta apstiprināšanu nekādus nosacījumus, kas pamatotu atbalsta atkārtotu pārbaudi;

| d) | pārstrukturēšanai piešķirtie līdzekļi tika izmantoti paredzētajiem mērķiem. Citas pārstrukturēšanas izmaksas, kas netika izmantotas ar līgumiem saistīto zaudējumu kompensācijai, bija lielākas nekā aprēķinātās. |
| --- | --- |

d)

pārstrukturēšanai piešķirtie līdzekļi tika izmantoti paredzētajiem mērķiem. Citas pārstrukturēšanas izmaksas, kas netika izmantotas ar līgumiem saistīto zaudējumu kompensācijai, bija lielākas nekā aprēķinātās.

| (46) | Attiecībā uz a) punktu KWW argumentē, ka privatizācijas nolīguma koncepcija bija padarīt Kvaerner atbildīgu par jebkādiem lielākiem zaudējumiem, kas ir lielāki par aprēķinātajiem. Savukārt, ja zaudējumi būtu mazāki nekā aprēķinātie, Kvaerner gūtu peļņu. Visu pārstrukturēšanas izmaksu kompensācija bez iespējas to atprasīt, Kvaerner bija būtisks nosacījums kuģu būvētavas pārņemšanai. Iespējamo atmaksāšanas saistību gadījumā Kvaerner nebūtu pārņēmis kuģu būvētavu. Saskaņā ar privatizācijas nolīguma 12. pantu, kurā ir norādīts, ka gadījumā, ja atsevišķi maksājumi būtu aizliegti saskaņā ar EEK tiesību aktiem, Kvaerner ir tiesības atkāpties no privatizācijas nolīguma. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz a) punktu KWW argumentē, ka privatizācijas nolīguma koncepcija bija padarīt Kvaerner atbildīgu par jebkādiem lielākiem zaudējumiem, kas ir lielāki par aprēķinātajiem. Savukārt, ja zaudējumi būtu mazāki nekā aprēķinātie, Kvaerner gūtu peļņu. Visu pārstrukturēšanas izmaksu kompensācija bez iespējas to atprasīt, Kvaerner bija būtisks nosacījums kuģu būvētavas pārņemšanai. Iespējamo atmaksāšanas saistību gadījumā Kvaerner nebūtu pārņēmis kuģu būvētavu. Saskaņā ar privatizācijas nolīguma 12. pantu, kurā ir norādīts, ka gadījumā, ja atsevišķi maksājumi būtu aizliegti saskaņā ar EEK tiesību aktiem, Kvaerner ir tiesības atkāpties no privatizācijas nolīguma.

| (47) | Pēc KWW domām, Komisijai bija zināms par Kvaerner un Vācijas nolīgumu un veidu, kādā zaudējumu kompensāciju plānoja maksāt, proti, kā nemainīgu subsīdiju. Ja Komisija būtu iebildusi pret šo pieeju, tai būtu jāuzsāk procedūra un savos lēmumos jāparedz skaidrs nosacījums par iespējamo atmaksāšanu. |
| --- | --- |

(47)

Pēc KWW domām, Komisijai bija zināms par Kvaerner un Vācijas nolīgumu un veidu, kādā zaudējumu kompensāciju plānoja maksāt, proti, kā nemainīgu subsīdiju. Ja Komisija būtu iebildusi pret šo pieeju, tai būtu jāuzsāk procedūra un savos lēmumos jāparedz skaidrs nosacījums par iespējamo atmaksāšanu.

| (48) | Attiecībā uz b) un c) punktu KWW argumentē, ka Komisijas lēmumos nav pantu, kas pamatotu apstiprinātā atbalsta atkārtotu pārbaudi. Atbalstu apstiprināja kā kopsummu. Lēmumos nav nekādu īpašu nosacījumu vai norādes par to, ka atbalsta apstiprināšanas lēmumi paredz tikai tādu zaudējumu kompensāciju, kas atbilst reālajiem zaudējumiem. Lēmumos nebija ierobežojumu, kas pamatotu vēlāku kontroli. Ar šo jautājumu ir saistīts tikai viens teikums par to, ka Komisija uzņemas Padomes priekšā izmantot savas kontroles un izmeklēšanas tiesības, lai nodrošinātu, ka kuģu būvētavas saņem tikai to atbalstu, kas nepieciešams to pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz b) un c) punktu KWW argumentē, ka Komisijas lēmumos nav pantu, kas pamatotu apstiprinātā atbalsta atkārtotu pārbaudi. Atbalstu apstiprināja kā kopsummu. Lēmumos nav nekādu īpašu nosacījumu vai norādes par to, ka atbalsta apstiprināšanas lēmumi paredz tikai tādu zaudējumu kompensāciju, kas atbilst reālajiem zaudējumiem. Lēmumos nebija ierobežojumu, kas pamatotu vēlāku kontroli. Ar šo jautājumu ir saistīts tikai viens teikums par to, ka Komisija uzņemas Padomes priekšā izmantot savas kontroles un izmeklēšanas tiesības, lai nodrošinātu, ka kuģu būvētavas saņem tikai to atbalstu, kas nepieciešams to pārstrukturēšanai.

| (49) | KWW uzskata, šis teikums ir tikai vispārēja piezīme, kas uzsver, ka Komisija ir izmantojusi izmeklēšanas un kontroles tiesības atbalsta apstiprināšanas procedūrā, lai pārbaudītu atbalsta nepieciešamību pirms tā daļu izmaksas. Šim teikumam būtu jāpamato, kāpēc Komisija apstiprināja pārstrukturēšanas atbalsta izmaksu vairākās daļās. |
| --- | --- |

(49)

KWW uzskata, šis teikums ir tikai vispārēja piezīme, kas uzsver, ka Komisija ir izmantojusi izmeklēšanas un kontroles tiesības atbalsta apstiprināšanas procedūrā, lai pārbaudītu atbalsta nepieciešamību pirms tā daļu izmaksas. Šim teikumam būtu jāpamato, kāpēc Komisija apstiprināja pārstrukturēšanas atbalsta izmaksu vairākās daļās.

| (50) | Tātad, saskaņā ar KWW teikto, Komisijas lēmumus par atbalsta apstiprināšanu var izprast tikai tā, ka atbalstu izmaksā saskaņā ar privatizācijas nolīguma noteikumiem, t.i., bez turpmākām atmaksāšanas saistībām gadījumā, ja reālie zaudējumi izrādītos mazāki nekā aprēķinātie. |
| --- | --- |

(50)

Tātad, saskaņā ar KWW teikto, Komisijas lēmumus par atbalsta apstiprināšanu var izprast tikai tā, ka atbalstu izmaksā saskaņā ar privatizācijas nolīguma noteikumiem, t.i., bez turpmākām atmaksāšanas saistībām gadījumā, ja reālie zaudējumi izrādītos mazāki nekā aprēķinātie.

| (51) | Attiecībā uz d) punktu KWW argumentē, ka Komisijas lēmumi neapstiprināja atbalstu īpaši zaudējumu kompensācijai. Bija apstiprināts tikai darbības atbalsts kopumā. Saskaņā ar pārņemšanas nolīguma starp Kvaerner un THA koncepciju atbalsts bija paredzēts, lai segtu daļu no pārstrukturēšanas izmaksām. Atbalstu izmantoja kuģu būvētavas pārstrukturēšanai un tādējādi tam paredzētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz d) punktu KWW argumentē, ka Komisijas lēmumi neapstiprināja atbalstu īpaši zaudējumu kompensācijai. Bija apstiprināts tikai darbības atbalsts kopumā. Saskaņā ar pārņemšanas nolīguma starp Kvaerner un THA koncepciju atbalsts bija paredzēts, lai segtu daļu no pārstrukturēšanas izmaksām. Atbalstu izmantoja kuģu būvētavas pārstrukturēšanai un tādējādi tam paredzētajiem mērķiem.

| (52) | KWW tālāk argumentē, ka Komisija kopš 1996. gada ir zinājusi, ka faktiskie zaudējumi bija ievērojami mazāki nekā aprēķinātie. Saskaņā ar Kvaerner teikto, informāciju iesniedz tādā veidā, kā tā bija atspoguļota ziņojuma sastādīšanas brīdī. Kvaerner un Vācijai pēc pēdējā atbalsta pāriešanas ziņojuma iesniegšanas par laiku līdz 1995. gada beigām vairs nebija saistību iesniegt Komisijai vēl kādu informāciju par turpmākajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(52)

KWW tālāk argumentē, ka Komisija kopš 1996. gada ir zinājusi, ka faktiskie zaudējumi bija ievērojami mazāki nekā aprēķinātie. Saskaņā ar Kvaerner teikto, informāciju iesniedz tādā veidā, kā tā bija atspoguļota ziņojuma sastādīšanas brīdī. Kvaerner un Vācijai pēc pēdējā atbalsta pāriešanas ziņojuma iesniegšanas par laiku līdz 1995. gada beigām vairs nebija saistību iesniegt Komisijai vēl kādu informāciju par turpmākajiem zaudējumiem.

| (53) | Komisijai, jau pamatojoties uz 1995. gada atbalsta pāriešanas ziņojumu, būtu jāievēro, ka zaudējumi ir mazāki nekā aprēķinātie. Starpība starp zaudējumu apmēru 1995. gada atbalsta pāriešanas ziņojumā (1995. gada 31. decembrī – EUR 224,861 miljoni, DM 439,791 miljoni) un revidenta 1997. gada 25. aprīļa ziņojumā (1996. gada 31. decembrī – EUR 201,048 miljoni, DM 393,216 miljoni) izskaidrojami ar faktu, ka atsevišķos gadījumos aprēķinātie riski pilnībā neiestājās. |
| --- | --- |

(53)

Komisijai, jau pamatojoties uz 1995. gada atbalsta pāriešanas ziņojumu, būtu jāievēro, ka zaudējumi ir mazāki nekā aprēķinātie. Starpība starp zaudējumu apmēru 1995. gada atbalsta pāriešanas ziņojumā (1995. gada 31. decembrī – EUR 224,861 miljoni, DM 439,791 miljoni) un revidenta 1997. gada 25. aprīļa ziņojumā (1996. gada 31. decembrī – EUR 201,048 miljoni, DM 393,216 miljoni) izskaidrojami ar faktu, ka atsevišķos gadījumos aprēķinātie riski pilnībā neiestājās.

| (54) | KWW pieprasa, lai konkurences atbalstu EUR 31,955 miljoni (DM 62,5 miljoni) neieskaitītu kā zaudējumu kompensāciju. Tādējādi starpība starp aprēķinātajiem un faktiskajiem zaudējumiem būtu mazāka. |
| --- | --- |

(54)

KWW pieprasa, lai konkurences atbalstu EUR 31,955 miljoni (DM 62,5 miljoni) neieskaitītu kā zaudējumu kompensāciju. Tādējādi starpība starp aprēķinātajiem un faktiskajiem zaudējumiem būtu mazāka.

IV.   VĀCIJAS KOMENTĀRI

| (55) | Vācija skaidro, ka apstrīdētie EUR 60,988 miljoni (DM 119,284 miljoni) ir pastāvošs atbalsts, kas veido darbības atbalsta daļu, kas apstiprināta ar Komisijas 1993. gada 3. marta un 1994. gada 17. janvāra lēmumu. Tādēļ nav saprotams, kāpēc Komisija uzsāk procedūru par nepaziņotu atbalstu, t.i., jaunu atbalstu. Bez attiecīga noteikuma savā lēmumā Komisija nevar atkārtoti pārbaudīt atbalstu, ko tā jau pirms vairākiem gadiem ir apstiprinājusi kā savienojamu ar kopējo tirgu. Tas ir pretrunā juridiskas noteiktības un tiesiskas paļāvības principiem. |
| --- | --- |

(55)

Vācija skaidro, ka apstrīdētie EUR 60,988 miljoni (DM 119,284 miljoni) ir pastāvošs atbalsts, kas veido darbības atbalsta daļu, kas apstiprināta ar Komisijas 1993. gada 3. marta un 1994. gada 17. janvāra lēmumu. Tādēļ nav saprotams, kāpēc Komisija uzsāk procedūru par nepaziņotu atbalstu, t.i., jaunu atbalstu. Bez attiecīga noteikuma savā lēmumā Komisija nevar atkārtoti pārbaudīt atbalstu, ko tā jau pirms vairākiem gadiem ir apstiprinājusi kā savienojamu ar kopējo tirgu. Tas ir pretrunā juridiskas noteiktības un tiesiskas paļāvības principiem.

| (56) | Turklāt Vācija min, ka ne visas summas, ko Komisija minējusi savos lēmumos par atbalsta apstiprināšanu, faktiski ir atbalsts. Komisija apstiprināja visu pārstrukturēšanas izmaksu segšanu. Pie tam tā nepārbaudīja, kādā apmērā pārstrukturēšanu veica, izmantojot pašas kuģu būvētavas resursus. Prognozētie zaudējumi saistībā ar līgumiem, kas parakstīti pēc 1990. gada 1. jūlija, bija EUR 230,08 miljoni (DM 450 miljoni). Lai segtu šo summu, izmantoja ne tikai darbības atbalsta summu EUR 29,812 (DM 58,309 miljoni), kas izmaksāta skaidrā naudā, kā norādīts Komisijai iesniegtajā maksājumu plānā, bet arī pašas kuģu būvētavas līdzekļus, kas atspoguļoti kā bilances posteņi. Šos pašu līdzekļus nevar uzskatīt par atbalstu, jo tie bija kuģu būvētavas aktīvi, ko pārdeva atklātas un beznosacījumu procedūras rezultātā. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt Vācija min, ka ne visas summas, ko Komisija minējusi savos lēmumos par atbalsta apstiprināšanu, faktiski ir atbalsts. Komisija apstiprināja visu pārstrukturēšanas izmaksu segšanu. Pie tam tā nepārbaudīja, kādā apmērā pārstrukturēšanu veica, izmantojot pašas kuģu būvētavas resursus. Prognozētie zaudējumi saistībā ar līgumiem, kas parakstīti pēc 1990. gada 1. jūlija, bija EUR 230,08 miljoni (DM 450 miljoni). Lai segtu šo summu, izmantoja ne tikai darbības atbalsta summu EUR 29,812 (DM 58,309 miljoni), kas izmaksāta skaidrā naudā, kā norādīts Komisijai iesniegtajā maksājumu plānā, bet arī pašas kuģu būvētavas līdzekļus, kas atspoguļoti kā bilances posteņi. Šos pašu līdzekļus nevar uzskatīt par atbalstu, jo tie bija kuģu būvētavas aktīvi, ko pārdeva atklātas un beznosacījumu procedūras rezultātā.

| (57) | Vācija uzsver, ka kuģu būvētavu nebūtu iespējams pārstrukturēt bez privatizācijas līgumā noteiktā un Komisijas apstiprinātā atbalsta, jo Kvaerner kā labākais pretendents bija gatavs uzņemties pārstrukturēšanas risku tikai tad, ja tas saņemtu šo atbalstu. Ja toreiz Komisija apšaubīja zaudējumu prognozes ticamību biznesa plānā, tai nevajadzēja apstiprināt atbalstu kā nemainīgu subsīdiju, bet bija jāiekļauj noteikums, ka apstiprinājums attiecas tikai uz atbalstu faktisko zaudējumu apmērā. Tomēr lēmumos nav šādu noteikumu, un toreiz tas arī nebija Komisijas nodoms. Šādos apstākļos nemainīga subsīdija esot paredzēta kā summas galīgais apstiprinājums. Riski un ieguvumi, kas saistījās ar iespējamo šīs summas pārsniegšanu vai samazināšanu, esot paredzēti kā KWW stimuls pārstrukturēt kuģu būvētavu pēc iespējas ātrāk un efektīvāk. |
| --- | --- |

(57)

Vācija uzsver, ka kuģu būvētavu nebūtu iespējams pārstrukturēt bez privatizācijas līgumā noteiktā un Komisijas apstiprinātā atbalsta, jo Kvaerner kā labākais pretendents bija gatavs uzņemties pārstrukturēšanas risku tikai tad, ja tas saņemtu šo atbalstu. Ja toreiz Komisija apšaubīja zaudējumu prognozes ticamību biznesa plānā, tai nevajadzēja apstiprināt atbalstu kā nemainīgu subsīdiju, bet bija jāiekļauj noteikums, ka apstiprinājums attiecas tikai uz atbalstu faktisko zaudējumu apmērā. Tomēr lēmumos nav šādu noteikumu, un toreiz tas arī nebija Komisijas nodoms. Šādos apstākļos nemainīga subsīdija esot paredzēta kā summas galīgais apstiprinājums. Riski un ieguvumi, kas saistījās ar iespējamo šīs summas pārsniegšanu vai samazināšanu, esot paredzēti kā KWW stimuls pārstrukturēt kuģu būvētavu pēc iespējas ātrāk un efektīvāk.

| (58) | Vācija atsaucas uz savu 1993. gada 28. maija vēstuli Komisijai, kurā tai atgādina, ka privatizācijas līgums neparedz, ka kuģu būvētava atbalsta saņemšanai iesniedz pierādījumus par faktiskajiem izdevumiem. Kuģu būvētavas pircējs uzņemas risku par visām papildizmaksām. Pircējam ir niecīgas iespējas gūt labumu no varbūtējiem ietaupījumiem. Tādējādi darbības atbalsts, kas pēc vienošanās ar pircējiem noteikts kā nemainīga subsīdija, esot nepieciešams Austrumvācijas kuģu būvētavu privatizācijai. |
| --- | --- |

(58)

Vācija atsaucas uz savu 1993. gada 28. maija vēstuli Komisijai, kurā tai atgādina, ka privatizācijas līgums neparedz, ka kuģu būvētava atbalsta saņemšanai iesniedz pierādījumus par faktiskajiem izdevumiem. Kuģu būvētavas pircējs uzņemas risku par visām papildizmaksām. Pircējam ir niecīgas iespējas gūt labumu no varbūtējiem ietaupījumiem. Tādējādi darbības atbalsts, kas pēc vienošanās ar pircējiem noteikts kā nemainīga subsīdija, esot nepieciešams Austrumvācijas kuģu būvētavu privatizācijai.

| (59) | Vācija atsaucas arī uz savu 1993. gada 16. oktobra vēstuli, kurā ir skaidrots, ka nepārtraukta nākotnes zaudējumu kontrole nav paredzēta. Tas arī atbilstu līgumam ar pircēju, saskaņā ar ko KWW uzņemas pilnu risku par zaudējumiem, kas ir lielāki nekā līguma parakstīšanas brīdī paredzētie. |
| --- | --- |

(59)

Vācija atsaucas arī uz savu 1993. gada 16. oktobra vēstuli, kurā ir skaidrots, ka nepārtraukta nākotnes zaudējumu kontrole nav paredzēta. Tas arī atbilstu līgumam ar pircēju, saskaņā ar ko KWW uzņemas pilnu risku par zaudējumiem, kas ir lielāki nekā līguma parakstīšanas brīdī paredzētie.

| (60) | Tātad Komisija 1993. gadā esot apstiprinājusi visu darbības atbalstu bez jebkādiem ierobežojošiem nosacījumiem, un tās rīcībā ir bijusi visa nepieciešamā informācija. Atbalstu, kā plānots, nekavējoties izmaksāja kuģu būvētavai, t.i., ilgu laiku pirms iespējas noteikt faktisko zaudējumu apmēru. |
| --- | --- |

(60)

Tātad Komisija 1993. gadā esot apstiprinājusi visu darbības atbalstu bez jebkādiem ierobežojošiem nosacījumiem, un tās rīcībā ir bijusi visa nepieciešamā informācija. Atbalstu, kā plānots, nekavējoties izmaksāja kuģu būvētavai, t.i., ilgu laiku pirms iespējas noteikt faktisko zaudējumu apmēru.

| (61) | Kā vienu no argumentiem Vācija min to, ka Komisija nepaturēja sev tiesības atkārtoti pārbaudīt atbalsta nepieciešamību. Ne 1993. gada marta, ne arī 1994. gada janvāra lēmumā nav norādīts, ka atbalsts ir spēkā tikai faktisko zaudējumu segšanai un ka galīgo vērtējumu veiks tikai pēc faktisko zaudējumu galīgās summas noskaidrošanas. Komisijas lēmumi nenorāda, ka vēlāk tiks pieprasīti pierādījumi par faktisko zaudējumu summu un “nevajadzīgais” atbalsts būs jāatmaksā atpakaļ. Lai likumīgi īstenotu šādu prasību, Komisijai vajadzēja iekļaut savos lēmumos precīzu šāda rakstura noteikumu. |
| --- | --- |

(61)

Kā vienu no argumentiem Vācija min to, ka Komisija nepaturēja sev tiesības atkārtoti pārbaudīt atbalsta nepieciešamību. Ne 1993. gada marta, ne arī 1994. gada janvāra lēmumā nav norādīts, ka atbalsts ir spēkā tikai faktisko zaudējumu segšanai un ka galīgo vērtējumu veiks tikai pēc faktisko zaudējumu galīgās summas noskaidrošanas. Komisijas lēmumi nenorāda, ka vēlāk tiks pieprasīti pierādījumi par faktisko zaudējumu summu un “nevajadzīgais” atbalsts būs jāatmaksā atpakaļ. Lai likumīgi īstenotu šādu prasību, Komisijai vajadzēja iekļaut savos lēmumos precīzu šāda rakstura noteikumu.

| (62) | Vācija atsaucas uz Komisijas lēmumiem par atbalsta apstiprināšanu, kuros norādīts, ka “Komisija, ņemot vērā tās saistības pret Padomi, var apstiprināt atbalsta piešķiršanu tikai tad, ja tā nepieciešamība ir skaidri parādīta...”. Tā kā Komisija apstiprināja atbalstu, nesaistot ar to nekādus nosacījumus, šo teikumu var skaidrot tikai tā, ka Komisija bija pārliecināta par atbalsta nepieciešamību pirms tā apstiprināšanas. |
| --- | --- |

(62)

Vācija atsaucas uz Komisijas lēmumiem par atbalsta apstiprināšanu, kuros norādīts, ka “Komisija, ņemot vērā tās saistības pret Padomi, var apstiprināt atbalsta piešķiršanu tikai tad, ja tā nepieciešamība ir skaidri parādīta...”. Tā kā Komisija apstiprināja atbalstu, nesaistot ar to nekādus nosacījumus, šo teikumu var skaidrot tikai tā, ka Komisija bija pārliecināta par atbalsta nepieciešamību pirms tā apstiprināšanas.

| (63) | Saskaņā ar Vācijas viedokli lēmumus nevar skaidrot tādā veidā, ka Komisija vēlāk izmantos savas kontroles un izmeklēšanas pilnvaras vajadzīgā atbalsta summas vērtējumam. Komisija šādas tiesības sev nerezervēja. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar Vācijas viedokli lēmumus nevar skaidrot tādā veidā, ka Komisija vēlāk izmantos savas kontroles un izmeklēšanas pilnvaras vajadzīgā atbalsta summas vērtējumam. Komisija šādas tiesības sev nerezervēja.

| (64) | Komisijas lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir vienīgi paziņots, ka Komisija uzņēmās saistības pret Padomi izmantot savas kontroles un izmeklēšanas tiesības, lai nodrošinātu, ka kuģu būvētavas saņem tikai pārstrukturēšanai nepieciešamo atbalstu. Šis paziņojums tika iekļauts lēmumos, lai izskaidrotu, kāpēc Komisija neapstiprināja atbalstu ar vienu lēmumu, bet izmaksāja to vairākās daļās. Turklāt šī frāze norādīja, ka galīgo lēmumu atbalsta nepieciešamību Komisija pieņēma jau pirms daļu izmaksas. |
| --- | --- |

(64)

Komisijas lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir vienīgi paziņots, ka Komisija uzņēmās saistības pret Padomi izmantot savas kontroles un izmeklēšanas tiesības, lai nodrošinātu, ka kuģu būvētavas saņem tikai pārstrukturēšanai nepieciešamo atbalstu. Šis paziņojums tika iekļauts lēmumos, lai izskaidrotu, kāpēc Komisija neapstiprināja atbalstu ar vienu lēmumu, bet izmaksāja to vairākās daļās. Turklāt šī frāze norādīja, ka galīgo lēmumu atbalsta nepieciešamību Komisija pieņēma jau pirms daļu izmaksas.

| (65) | Vācija arī skaidro, ka pretēji Komisijas apgalvojumiem saistībā ar procedūras uzsākšanu, no Vācijas 1993. gada 28. maija vēstules nevar secināt, ka Vācijai nodrošinās Komisijai iespēju pārbaudīt atbalsta izmantošanu pēc tā piešķiršanas un izmaksas. Vācija savā vēstulē tikai bija norādījusi faktu, ka Komisija pirms katras atbalsta daļas apstiprināšanas var pārbaudīt, kādiem mērķiem atbalsts ir izmantots. Tādēļ 1993. gada 28. maija vēstulē ir atsauce uz dokumentu par atbalsta izmantošanu, ko toreiz sagatavoja kuģu būvētava. KWW 1993. gada 26. maijā sniegto informāciju par atbalsta izmantošanu pievienoja vēstulei. Uzaicinājums pārbaudīt atbalsta izmantošanu attiecās tikai uz šo informāciju. |
| --- | --- |

(65)

Vācija arī skaidro, ka pretēji Komisijas apgalvojumiem saistībā ar procedūras uzsākšanu, no Vācijas 1993. gada 28. maija vēstules nevar secināt, ka Vācijai nodrošinās Komisijai iespēju pārbaudīt atbalsta izmantošanu pēc tā piešķiršanas un izmaksas. Vācija savā vēstulē tikai bija norādījusi faktu, ka Komisija pirms katras atbalsta daļas apstiprināšanas var pārbaudīt, kādiem mērķiem atbalsts ir izmantots. Tādēļ 1993. gada 28. maija vēstulē ir atsauce uz dokumentu par atbalsta izmantošanu, ko toreiz sagatavoja kuģu būvētava. KWW 1993. gada 26. maijā sniegto informāciju par atbalsta izmantošanu pievienoja vēstulei. Uzaicinājums pārbaudīt atbalsta izmantošanu attiecās tikai uz šo informāciju.

| (66) | Vācija atsaucas uz Komisijas lēmumu par atbalsta otras daļas izmaksu, kas paredz, ka apstiprinātā summa ir lielākais darbības atbalsts, ko atļauts izmaksāt kuģu būvētavai. Tas tikai nozīmētu, ka kuģu būvētava nedrīkst saņemt darbības atbalstu, kas pārsniegtu privatizācijas līgumā paredzēto, un nekādā gadījumā, pamatojoties uz apstiprinātajiem atbalsta noteikumiem, nav iespējams piešķirt papildu atbalstu. |
| --- | --- |

(66)

Vācija atsaucas uz Komisijas lēmumu par atbalsta otras daļas izmaksu, kas paredz, ka apstiprinātā summa ir lielākais darbības atbalsts, ko atļauts izmaksāt kuģu būvētavai. Tas tikai nozīmētu, ka kuģu būvētava nedrīkst saņemt darbības atbalstu, kas pārsniegtu privatizācijas līgumā paredzēto, un nekādā gadījumā, pamatojoties uz apstiprinātajiem atbalsta noteikumiem, nav iespējams piešķirt papildu atbalstu.

| (67) | Vācija skaidro, ka informācijas iesniegšana Komisijai pēc atbalsta apstiprināšanas, jo īpaši tā sauktie “ziņojumi par atbalsta pāriešanu”, nedod Komisijai tiesības atkārtoti pārbaudīt atbalsta nepieciešamību. Ziņojumus par atbalsta pāriešanu iesniedza, lai parādītu, ka nenotika atbalsta pāriešana no kuģu būvētavas uz citiem uzņēmumiem. Pretēji tam, ko apgalvo Komisija, ziņojumu nozīme un mērķis nebija faktisko zaudējumu konstatācija. Informācija par atbalsta izmantošanu šajos ziņojumos bija paredzēta tikai, lai pārskatāmi dokumentētu, ņemot vērā pārpalikuma kontroles mērķi, ka ieguldītājs atbalstu nav pārskaitījis citām būvētavām. |
| --- | --- |

(67)

Vācija skaidro, ka informācijas iesniegšana Komisijai pēc atbalsta apstiprināšanas, jo īpaši tā sauktie “ziņojumi par atbalsta pāriešanu”, nedod Komisijai tiesības atkārtoti pārbaudīt atbalsta nepieciešamību. Ziņojumus par atbalsta pāriešanu iesniedza, lai parādītu, ka nenotika atbalsta pāriešana no kuģu būvētavas uz citiem uzņēmumiem. Pretēji tam, ko apgalvo Komisija, ziņojumu nozīme un mērķis nebija faktisko zaudējumu konstatācija. Informācija par atbalsta izmantošanu šajos ziņojumos bija paredzēta tikai, lai pārskatāmi dokumentētu, ņemot vērā pārpalikuma kontroles mērķi, ka ieguldītājs atbalstu nav pārskaitījis citām būvētavām.

| (68) | Vācija skaidro, ka tā ir savlaicīgi izpildījusi savu ziņošanas pienākumu. Pēdējais atbalsta pāriešanas ziņojums par periodu līdz 1995. gada 31. decembrim tika iesniegts Komisijai 1996. gada 6. jūlija vēstulē. Balstoties uz šī ziņojuma informāciju šajā, Komisija vēlākais 1996. gada jūlijā zināja, ka faktiskie zaudējumi bija ievērojami mazāki nekā EUR 262,037 miljoni (DM 512,5 miljoni). |
| --- | --- |

(68)

Vācija skaidro, ka tā ir savlaicīgi izpildījusi savu ziņošanas pienākumu. Pēdējais atbalsta pāriešanas ziņojums par periodu līdz 1995. gada 31. decembrim tika iesniegts Komisijai 1996. gada 6. jūlija vēstulē. Balstoties uz šī ziņojuma informāciju šajā, Komisija vēlākais 1996. gada jūlijā zināja, ka faktiskie zaudējumi bija ievērojami mazāki nekā EUR 262,037 miljoni (DM 512,5 miljoni).

| (69) | Vācija skaidro starpību starp faktiskajiem zaudējumiem savā 1995. gada ziņojumā un ziņojumā, ko vēlāk iesniedza audita sabiedrība Artur Andersen1997. gada 25. jūlija vēstulē par situāciju 1996. gada 31. decembrī, ar to, ka riska prognozes pilnībā neapstiprinājās, un ka situācija 1996. gadā laika faktora dēļ ir mainījusies. Daži paredzētie riski neiestājās. Tādēļ faktiskie zaudējumi izrādījās mazāki nekā 1995. gada 31. decembrī prognozētie. |
| --- | --- |

(69)

Vācija skaidro starpību starp faktiskajiem zaudējumiem savā 1995. gada ziņojumā un ziņojumā, ko vēlāk iesniedza audita sabiedrība Artur Andersen1997. gada 25. jūlija vēstulē par situāciju 1996. gada 31. decembrī, ar to, ka riska prognozes pilnībā neapstiprinājās, un ka situācija 1996. gadā laika faktora dēļ ir mainījusies. Daži paredzētie riski neiestājās. Tādēļ faktiskie zaudējumi izrādījās mazāki nekā 1995. gada 31. decembrī prognozētie.

| (70) | Pretēji Komisijas apgalvojumiem uzsākot procedūru, 1996. gada vasarā nebija paredzams, ka faktiskie zaudējumi izrādīsies lielāki nekā uzrādītie pēdējā ziņojumā par atbalsta pāriešanu. Kuģu būvētavas bilanci rūpīgi sastādīja, ņemot vērā noteikumus par pietiekamām kapitāla rezervēm. Novērtējot zaudējumus, tika pieņemts, ka iestāsies maksimālie zaudējumi. Tādējādi Komisija jau kopš 1996. gada jūlija esot zinājusi par starpību starp sākotnējo zaudējumu prognozi un faktiskajiem zaudējumiem. Tomēr tā sāka pieprasīt informāciju par faktiskajiem zaudējumiem tikai 1999. gada vasarā un tikai 2000. gada februārī uzsāka procedūru. |
| --- | --- |

(70)

Pretēji Komisijas apgalvojumiem uzsākot procedūru, 1996. gada vasarā nebija paredzams, ka faktiskie zaudējumi izrādīsies lielāki nekā uzrādītie pēdējā ziņojumā par atbalsta pāriešanu. Kuģu būvētavas bilanci rūpīgi sastādīja, ņemot vērā noteikumus par pietiekamām kapitāla rezervēm. Novērtējot zaudējumus, tika pieņemts, ka iestāsies maksimālie zaudējumi. Tādējādi Komisija jau kopš 1996. gada jūlija esot zinājusi par starpību starp sākotnējo zaudējumu prognozi un faktiskajiem zaudējumiem. Tomēr tā sāka pieprasīt informāciju par faktiskajiem zaudējumiem tikai 1999. gada vasarā un tikai 2000. gada februārī uzsāka procedūru.

| (71) | Vācija tālāk argumentē, ka gadījumā, ja Komisija tomēr izdarītu secinājumu, ka starpībai starp aprēķinātajiem un faktiskajiem zaudējumiem ir valsts atbalsta raksturs, starpība būtu mazāka nekā Komisijas novērtējumā. Komisija aprēķina saņemto atbalsta summa par zaudējumu kompensāciju kā EUR 262,037 miljoni (DM 512,5 miljoni). Šī summa sastāv no aprēķinātās zaudējumu kompensācijas (EUR 230,081 miljoni (DM 450 miljoni)) un konkurences atbalsta (EUR 31,955 (DM 62,5 miljoni)). Tomēr konkurences atbalsts nebija paredzēts zaudējumu kompensācijai, bet kā parasti to zaudējumu kompensācijai, kas rodas visām Vācijas kuģu būvētavām tādēļ, ka tās atrodas Vācijā un Eiropā. Tā bija Komisijas apstiprinātā shēma. Tādēļ faktisko zaudējumu apmēru var pielīdzināt tikai sākotnējam zaudējumu aprēķinam EUR 230,081 miljoni (DM 450 miljoni). Tādējādi starpība ir tikai EUR 29,033 miljoni (DM 56,784 miljoni). |
| --- | --- |

(71)

Vācija tālāk argumentē, ka gadījumā, ja Komisija tomēr izdarītu secinājumu, ka starpībai starp aprēķinātajiem un faktiskajiem zaudējumiem ir valsts atbalsta raksturs, starpība būtu mazāka nekā Komisijas novērtējumā. Komisija aprēķina saņemto atbalsta summa par zaudējumu kompensāciju kā EUR 262,037 miljoni (DM 512,5 miljoni). Šī summa sastāv no aprēķinātās zaudējumu kompensācijas (EUR 230,081 miljoni (DM 450 miljoni)) un konkurences atbalsta (EUR 31,955 (DM 62,5 miljoni)). Tomēr konkurences atbalsts nebija paredzēts zaudējumu kompensācijai, bet kā parasti to zaudējumu kompensācijai, kas rodas visām Vācijas kuģu būvētavām tādēļ, ka tās atrodas Vācijā un Eiropā. Tā bija Komisijas apstiprinātā shēma. Tādēļ faktisko zaudējumu apmēru var pielīdzināt tikai sākotnējam zaudējumu aprēķinam EUR 230,081 miljoni (DM 450 miljoni). Tādējādi starpība ir tikai EUR 29,033 miljoni (DM 56,784 miljoni).

V.   ATBALSTA VĒRTĒJUMS

| (72) | Direktīva 90/684/EEK, kas grozīta ar Direktīvu 92/68/EEK, paredz izņēmumu darbības atbalsta aizliegumam; šo izņēmumu piemēro kuģu būvniecības nozarē par labu kuģu būvētavām bijušās VDR teritorijā. Šim darbības atbalstam ir jādod iespēja minētajām kuģu būvētavām veikt steidzamu un plašu pārstrukturēšanu un kļūt konkurētspējīgām. Saskaņā ar Direktīvas 90/684/EEK 10.a panta 2. punktu darbības atbalstu kuģu būvniecībai un kuģu pārbūvei kuģu būvētavās, kas atrodas bijušās VDR teritorijā, zināmos apstākļos var uzskatīt par savienojamu ar kopējo tirgu līdz 1993. gada 31. decembrim. Šie apstākļi ietver Vācijas pienākumu sniegt ikgadēju ziņojumu. Turklāt Komisija nodrošina, lai šajā pantā minētais atbalsts neietekmētu tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, kas būtu pretēji kopējām interesēm. |
| --- | --- |

(72)

Direktīva 90/684/EEK, kas grozīta ar Direktīvu 92/68/EEK, paredz izņēmumu darbības atbalsta aizliegumam; šo izņēmumu piemēro kuģu būvniecības nozarē par labu kuģu būvētavām bijušās VDR teritorijā. Šim darbības atbalstam ir jādod iespēja minētajām kuģu būvētavām veikt steidzamu un plašu pārstrukturēšanu un kļūt konkurētspējīgām. Saskaņā ar Direktīvas 90/684/EEK 10.a panta 2. punktu darbības atbalstu kuģu būvniecībai un kuģu pārbūvei kuģu būvētavās, kas atrodas bijušās VDR teritorijā, zināmos apstākļos var uzskatīt par savienojamu ar kopējo tirgu līdz 1993. gada 31. decembrim. Šie apstākļi ietver Vācijas pienākumu sniegt ikgadēju ziņojumu. Turklāt Komisija nodrošina, lai šajā pantā minētais atbalsts neietekmētu tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, kas būtu pretēji kopējām interesēm.

| (73) | Pamatojoties uz Direktīvu 90/684/EEK, ar ko groza ar Direktīvu 92/68/EEK, Komisija 1993. gadā pieņēma divus lēmumus par atsevišķiem pasākumiem par labu kuģu būvētavām bijušajā VDR. Starp šiem pasākumiem bija arī darbības atbalsta piešķiršana, ko uzskatīja par savienojamu ar kopējo tirgu atbilstoši EK Līguma 87. panta 3. punkta e) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(73)

Pamatojoties uz Direktīvu 90/684/EEK, ar ko groza ar Direktīvu 92/68/EEK, Komisija 1993. gadā pieņēma divus lēmumus par atsevišķiem pasākumiem par labu kuģu būvētavām bijušajā VDR. Starp šiem pasākumiem bija arī darbības atbalsta piešķiršana, ko uzskatīja par savienojamu ar kopējo tirgu atbilstoši EK Līguma 87. panta 3. punkta e) apakšpunktu.

| (74) | Komisijas lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir norāde par Komisijas pienākumu nodrošināt to, ka kuģu būvētavas jaunajās pavalstīs saņem tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu. Direktīvas 92/68/EEK mērķis, nosakot izņēmumu no vispārējā aizlieguma darbības atbalstam, kas piemērojams kuģu būvniecībai, bija ļaut “turpināt kuģu būvētavu darbu” to pārstrukturēšanas laikā. Atbalstu, ko piešķīra, pamatojoties uz šo izņēmumu, drīkstēja izmantot tikai šim mērķim, proti, kuģu būvētavu pārstrukturēšanai. Tādēļ Komisija apstiprināja atbalstu tikai ar nosacījumu, ka tas ir nepieciešams uzņēmuma nepārtrauktai darbībai pārstrukturēšanas laikā. Tas ir skaidri paziņots lēmuma ceturtajā daļā, kas nosūtīts Vācijai ar 1993. gada 3. marta vēstuli (SG (93) D/4052) un lēmuma ceturtajā daļā, kas nosūtīts Vācijai ar 1994. gada 17. janvāra vēstuli (SG (94) D/567) (6). |
| --- | --- |

(74)

Komisijas lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir norāde par Komisijas pienākumu nodrošināt to, ka kuģu būvētavas jaunajās pavalstīs saņem tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu. Direktīvas 92/68/EEK mērķis, nosakot izņēmumu no vispārējā aizlieguma darbības atbalstam, kas piemērojams kuģu būvniecībai, bija ļaut “turpināt kuģu būvētavu darbu” to pārstrukturēšanas laikā. Atbalstu, ko piešķīra, pamatojoties uz šo izņēmumu, drīkstēja izmantot tikai šim mērķim, proti, kuģu būvētavu pārstrukturēšanai. Tādēļ Komisija apstiprināja atbalstu tikai ar nosacījumu, ka tas ir nepieciešams uzņēmuma nepārtrauktai darbībai pārstrukturēšanas laikā. Tas ir skaidri paziņots lēmuma ceturtajā daļā, kas nosūtīts Vācijai ar 1993. gada 3. marta vēstuli (SG (93) D/4052) un lēmuma ceturtajā daļā, kas nosūtīts Vācijai ar 1994. gada 17. janvāra vēstuli (SG (94) D/567) (6).

| (75) | Turklāt lēmumā par atbalsta otrās daļas izmaksu, kas nosūtīts Vācijai 1994. gada 17. janvāra vēstulē, ir uzsvērts, ka šis darbības atbalsts veido maksimālo darbības atbalstu saistībā ar līgumiem, kas parakstīti līdz 1993. gada 31. decembrim. Tas norāda, ka Vācijas valdībai un kuģu būvētavai, kas saņem atbalstu, ir izskaidrota lēmuma jēga un mērķis - apstiprinātais atbalsts ir maksimālā summa, ko drīkst piešķirt tikai tādā apmērā, ciktāl tas ir nepieciešams veiksmīgam pārstrukturēšanas procesam. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt lēmumā par atbalsta otrās daļas izmaksu, kas nosūtīts Vācijai 1994. gada 17. janvāra vēstulē, ir uzsvērts, ka šis darbības atbalsts veido maksimālo darbības atbalstu saistībā ar līgumiem, kas parakstīti līdz 1993. gada 31. decembrim. Tas norāda, ka Vācijas valdībai un kuģu būvētavai, kas saņem atbalstu, ir izskaidrota lēmuma jēga un mērķis - apstiprinātais atbalsts ir maksimālā summa, ko drīkst piešķirt tikai tādā apmērā, ciktāl tas ir nepieciešams veiksmīgam pārstrukturēšanas procesam.

| (76) | Vācija un KWW apgalvo, ka Komisija pirms daļu izmaksas ir pieņēmusi galīgo lēmumu par atbalsta nepieciešamību. Savos lēmumos tā neesot izvirzījusi nekādus nosacījumus, kas pamatotu atkārtotu atbalsta novērtēšanu. Turklāt Komisija esot apstiprinājusi nemainīgu subsīdiju, zinot, ka privatizācijas līgums neparedz nekādas iespējamās atmaksāšanas saistības. Ja Komisija jau toreiz apšaubīja iesniegtās zaudējumu prognozes ticamību, tai bija savos lēmumos jāiekļauj noteikums par to, ka apstiprinājums ir spēkā tikai attiecībā uz atbalstu, kas atbilst faktiskajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(76)

Vācija un KWW apgalvo, ka Komisija pirms daļu izmaksas ir pieņēmusi galīgo lēmumu par atbalsta nepieciešamību. Savos lēmumos tā neesot izvirzījusi nekādus nosacījumus, kas pamatotu atkārtotu atbalsta novērtēšanu. Turklāt Komisija esot apstiprinājusi nemainīgu subsīdiju, zinot, ka privatizācijas līgums neparedz nekādas iespējamās atmaksāšanas saistības. Ja Komisija jau toreiz apšaubīja iesniegtās zaudējumu prognozes ticamību, tai bija savos lēmumos jāiekļauj noteikums par to, ka apstiprinājums ir spēkā tikai attiecībā uz atbalstu, kas atbilst faktiskajiem zaudējumiem.

| (77) | Kā skaidrots lēmumā par procedūras uzsākšanu (7), Komisija nosaka, ka gadījumos, kad atbalsts tiek piešķirts pārstrukturēšanai, kura jāveic pēc lēmuma pieņemšanas par atbalsta savienojamību, apstiprinātās atbalsta summas pamato ar prognozēm. Šajā gadījumā šīs prognozes bija īpaši nepieciešamas, jo saskaņā ar Direktīvas 90/684/EEK 10.a panta 2. punkta a) apakšpunktu šis atbalsts izmaksājams līdz 1993. gada 31. decembrim. Iepriekšminētie lēmumi ņem vērā šādu steidzamību, uzsverot, ka “Komisijai ir skaidrs, ka steidzami nepieciešams pieņemt lēmumu, lai nekavētu kuģu būvētavu pārstrukturēšanas iespējas”. |
| --- | --- |

(77)

Kā skaidrots lēmumā par procedūras uzsākšanu (7), Komisija nosaka, ka gadījumos, kad atbalsts tiek piešķirts pārstrukturēšanai, kura jāveic pēc lēmuma pieņemšanas par atbalsta savienojamību, apstiprinātās atbalsta summas pamato ar prognozēm. Šajā gadījumā šīs prognozes bija īpaši nepieciešamas, jo saskaņā ar Direktīvas 90/684/EEK 10.a panta 2. punkta a) apakšpunktu šis atbalsts izmaksājams līdz 1993. gada 31. decembrim. Iepriekšminētie lēmumi ņem vērā šādu steidzamību, uzsverot, ka “Komisijai ir skaidrs, ka steidzami nepieciešams pieņemt lēmumu, lai nekavētu kuģu būvētavu pārstrukturēšanas iespējas”.

| (78) | Komisijai bija jāpieņem savi lēmumi par darbības atbalstu, balstoties uz Vācijas valdības iepriekš iesniegto informāciju. Tāpēc tajos vajadzēja iekļaut nosacījumus par atbalsta nepieciešamību un faktiski to arī izdarīja. Pieņemot lēmumus, Komisija neapšaubīja zaudējumu prognozes ticamību, bet tai bija jāpārliecinās, ka gadījumā, ja zaudējumi nav tik lieli kā aprēķinātie, piešķirtā zaudējumu kompensācija kļūst nesavienojama ar atbalstu un tā ir jāatmaksā. |
| --- | --- |

(78)

Komisijai bija jāpieņem savi lēmumi par darbības atbalstu, balstoties uz Vācijas valdības iepriekš iesniegto informāciju. Tāpēc tajos vajadzēja iekļaut nosacījumus par atbalsta nepieciešamību un faktiski to arī izdarīja. Pieņemot lēmumus, Komisija neapšaubīja zaudējumu prognozes ticamību, bet tai bija jāpārliecinās, ka gadījumā, ja zaudējumi nav tik lieli kā aprēķinātie, piešķirtā zaudējumu kompensācija kļūst nesavienojama ar atbalstu un tā ir jāatmaksā.

| (79) | Tāpēc arī visos Komisijas lēmumos par atbalsta daļu izmaksu minēts, ka, pieņemot šo izņēmumu no darbības atbalsta noteikumiem, ko piemēro citām Kopienas būvētavām, Komisija apņemas Padomei izmantot savas kontroles un izmeklēšanas tiesības, lai nodrošinātu, ka kuģu būvētavas jaunajās pavalstīs saņem tikai to atbalstu, kas “nepieciešams, lai nekavētu kuģu būvētavas pārstrukturēšanas iespējas”. Nav nekādu šaubu, ka Vācijas priekšstats par atbalstu kā nemainīgu subsīdiju, kas ir garantēts pēc pārstrukturēšanas pabeigšanas, neatbilst ne direktīvas, ne Komisijas lēmumu tekstam. |
| --- | --- |

(79)

Tāpēc arī visos Komisijas lēmumos par atbalsta daļu izmaksu minēts, ka, pieņemot šo izņēmumu no darbības atbalsta noteikumiem, ko piemēro citām Kopienas būvētavām, Komisija apņemas Padomei izmantot savas kontroles un izmeklēšanas tiesības, lai nodrošinātu, ka kuģu būvētavas jaunajās pavalstīs saņem tikai to atbalstu, kas “nepieciešams, lai nekavētu kuģu būvētavas pārstrukturēšanas iespējas”. Nav nekādu šaubu, ka Vācijas priekšstats par atbalstu kā nemainīgu subsīdiju, kas ir garantēts pēc pārstrukturēšanas pabeigšanas, neatbilst ne direktīvas, ne Komisijas lēmumu tekstam.

| (80) | Pirms lēmumu pieņemšanas par atbalsta apstiprināšanu Vācija iesniedza Komisijai THA un Kvaerner Warnow Werft pārņemšanas nolīguma kopiju. Saskaņā ar Vācijas teikto šis dokuments pilnībā informēja Komisiju par atbalsta noteikumiem, ko piešķīra kā nemainīgu subsīdiju. Vācija nepaskaidro, kādā veidā šāds nolīgums, ko slēdza THA un Kvaerner Warnow Werft, varētu būt saistošs trešajai pusei, proti, Komisijai. |
| --- | --- |

(80)

Pirms lēmumu pieņemšanas par atbalsta apstiprināšanu Vācija iesniedza Komisijai THA un Kvaerner Warnow Werft pārņemšanas nolīguma kopiju. Saskaņā ar Vācijas teikto šis dokuments pilnībā informēja Komisiju par atbalsta noteikumiem, ko piešķīra kā nemainīgu subsīdiju. Vācija nepaskaidro, kādā veidā šāds nolīgums, ko slēdza THA un Kvaerner Warnow Werft, varētu būt saistošs trešajai pusei, proti, Komisijai.

| (81) | Vācija atsaucas arī uz savu vēstuli Komisijai, ar kuru tā 1993. gada 28. maijā Komisijai iesniedza papildu informāciju par Austrumvācijas kuģu būvētavu privatizāciju. Galvenokārt tajā tika skaidrota darbības atbalsta nepieciešamība segtu zaudējumu segšanai, kas radušies pasūtījumu zudumu un nepietiekamas nodarbinātības rezultātā. Vācija arī atgādināja, ka saskaņā ar pārņemšanas nolīgumiem radušos zaudējumu atmaksāšana pret samaksas apliecinājumu nebija paredzēta, lai izvairītos no uzņēmuma neekonomiskas vadīšanas. THA mērķis esot bijis nodot papildu zaudējumu finansiālo risku investoram. Tādēļ paredzamie kuģu būvētavu – ieskaitot Warnow Werft – zaudējumi bija iepriekš jānosaka pēc iespējas precīzāk. |
| --- | --- |

(81)

Vācija atsaucas arī uz savu vēstuli Komisijai, ar kuru tā 1993. gada 28. maijā Komisijai iesniedza papildu informāciju par Austrumvācijas kuģu būvētavu privatizāciju. Galvenokārt tajā tika skaidrota darbības atbalsta nepieciešamība segtu zaudējumu segšanai, kas radušies pasūtījumu zudumu un nepietiekamas nodarbinātības rezultātā. Vācija arī atgādināja, ka saskaņā ar pārņemšanas nolīgumiem radušos zaudējumu atmaksāšana pret samaksas apliecinājumu nebija paredzēta, lai izvairītos no uzņēmuma neekonomiskas vadīšanas. THA mērķis esot bijis nodot papildu zaudējumu finansiālo risku investoram. Tādēļ paredzamie kuģu būvētavu – ieskaitot Warnow Werft – zaudējumi bija iepriekš jānosaka pēc iespējas precīzāk.

| (82) | Vācija tālāk skaidroja, ka pastāvēja vienošanās par to, ka investors var gūt labumu no maz ticamās ietaupīšanas. Šim mehānismam būtu jāmudina ieguldītāji veikt kuģu būvētavu pāreju uz tirgus ekonomiku pēc iespējas ātrāk. |
| --- | --- |

(82)

Vācija tālāk skaidroja, ka pastāvēja vienošanās par to, ka investors var gūt labumu no maz ticamās ietaupīšanas. Šim mehānismam būtu jāmudina ieguldītāji veikt kuģu būvētavu pāreju uz tirgus ekonomiku pēc iespējas ātrāk.

| (83) | Tieši šī iemesla dēļ Komisija savā 1994. gada 17. janvāra lēmumā atkārtoti noteica Vācijai saistības, kas faktiski bija nepārprotami noteiktas jau pirmajā lēmumā, ko Vācijai nosūtīja 1993. gada 3. marta vēstulē. Turklāt Komisija nolēma atbildēt ar lēmumu, t.i., apstrīdamu juridisku aktu, kas var kļūt par galīgu lēmumu. Ņemot vērā to, ka Vācija bija informēta par valsts atbalsta noteikumiem un lietas apstākļiem, Komisija neizprot savu 1993. gadā un 1994. gada lēmumu nepareizo skaidrojumu. Šajos lēmumos skaidri noteikts, ka Komisija izmantos savas izmeklēšanas un kontroles tiesības, lai nodrošinātu, ka kuģu būvētavas saņem tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu. |
| --- | --- |

(83)

Tieši šī iemesla dēļ Komisija savā 1994. gada 17. janvāra lēmumā atkārtoti noteica Vācijai saistības, kas faktiski bija nepārprotami noteiktas jau pirmajā lēmumā, ko Vācijai nosūtīja 1993. gada 3. marta vēstulē. Turklāt Komisija nolēma atbildēt ar lēmumu, t.i., apstrīdamu juridisku aktu, kas var kļūt par galīgu lēmumu. Ņemot vērā to, ka Vācija bija informēta par valsts atbalsta noteikumiem un lietas apstākļiem, Komisija neizprot savu 1993. gadā un 1994. gada lēmumu nepareizo skaidrojumu. Šajos lēmumos skaidri noteikts, ka Komisija izmantos savas izmeklēšanas un kontroles tiesības, lai nodrošinātu, ka kuģu būvētavas saņem tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu.

| (84) | Savos komentāros gan Vācija, gan KWW apgalvo, ka apstrīdētā summa EUR 60,988 miljoni (DM 119,284 miljoni) ir daļa no kopējā darbības atbalsta, kas apstiprināts Komisijas lēmumos, kuri nosūtīti Vācijai 1993. gada martā un 1994. gada janvārī, un tādēļ tas ir pastāvošs atbalsts, kura savienojamību nevar pēc tam novērtēt atkārtoti. Tiek minēts, ka ne visas summas, ko Komisija ir apstiprinājusi kā atbalstu, patiesībā bija atbalsts. Daļu pārstrukturēšanas izmaksu sedza no kuģu būvētavas pašu līdzekļiem, kas atspoguļojās kā bilances posteņi. Tikai EUR 29,78 miljoni (DM 58,03 miljoni) no darbības atbalsta izmaksāja skaidrā naudā. |
| --- | --- |

(84)

Savos komentāros gan Vācija, gan KWW apgalvo, ka apstrīdētā summa EUR 60,988 miljoni (DM 119,284 miljoni) ir daļa no kopējā darbības atbalsta, kas apstiprināts Komisijas lēmumos, kuri nosūtīti Vācijai 1993. gada martā un 1994. gada janvārī, un tādēļ tas ir pastāvošs atbalsts, kura savienojamību nevar pēc tam novērtēt atkārtoti. Tiek minēts, ka ne visas summas, ko Komisija ir apstiprinājusi kā atbalstu, patiesībā bija atbalsts. Daļu pārstrukturēšanas izmaksu sedza no kuģu būvētavas pašu līdzekļiem, kas atspoguļojās kā bilances posteņi. Tikai EUR 29,78 miljoni (DM 58,03 miljoni) no darbības atbalsta izmaksāja skaidrā naudā.

| (85) | Komisija konstatē, ka kopējais atbalsts ietver “skaidras” un “bezskaidras” naudas atbalstu. “Bezskaidras” naudas atbalsts sastāv no aktīvu pārskaitījuma jaunajam uzņēmumam – daļēji kā pamatlīdzekļi un daļēji kā apgrozāmie līdzekļi –, apvienojumā ar pasīvu nodošanu, kuri ir salīdzinoši mazāki. Tomēr atbalsta samaksas forma nav izšķiroša attiecībā uz atbalsta samaksas raksturu. Komisija apstiprināja abos lēmumos kopsummu EUR 380,9 miljoni (DM 745 miljoni) kā darbības atbalstu un daļu šī atbalsta samaksāja skaidrā naudā, otru daļu bezskaidrā naudā. Ne Vācija, ne atbalsta saņēmējs nevienu no šiem lēmumiem neapstrīdēja. Tātad Vācijai, saņēmējam un pašai Komisijai tie ir saistoši. Turklāt jānorāda, ka saskaņā ar lēmumiem kopīgā piešķirtā atbalsta summa skaidrā naudā ir krietni lielāka nekā apstrīdētā summa EUR 60,988 miljoni (DM 119,284 miljoni). Saņēmējam saskaņā ar EK Līguma 230. panta 5. punktu divu mēnešu laikā bija jāapstrīd šie lēmumi, ja tas atklāja, ka aprēķins ir nepareizs. |
| --- | --- |

(85)

Komisija konstatē, ka kopējais atbalsts ietver “skaidras” un “bezskaidras” naudas atbalstu. “Bezskaidras” naudas atbalsts sastāv no aktīvu pārskaitījuma jaunajam uzņēmumam – daļēji kā pamatlīdzekļi un daļēji kā apgrozāmie līdzekļi –, apvienojumā ar pasīvu nodošanu, kuri ir salīdzinoši mazāki. Tomēr atbalsta samaksas forma nav izšķiroša attiecībā uz atbalsta samaksas raksturu. Komisija apstiprināja abos lēmumos kopsummu EUR 380,9 miljoni (DM 745 miljoni) kā darbības atbalstu un daļu šī atbalsta samaksāja skaidrā naudā, otru daļu bezskaidrā naudā. Ne Vācija, ne atbalsta saņēmējs nevienu no šiem lēmumiem neapstrīdēja. Tātad Vācijai, saņēmējam un pašai Komisijai tie ir saistoši. Turklāt jānorāda, ka saskaņā ar lēmumiem kopīgā piešķirtā atbalsta summa skaidrā naudā ir krietni lielāka nekā apstrīdētā summa EUR 60,988 miljoni (DM 119,284 miljoni). Saņēmējam saskaņā ar EK Līguma 230. panta 5. punktu divu mēnešu laikā bija jāapstrīd šie lēmumi, ja tas atklāja, ka aprēķins ir nepareizs.

| (86) | Privatizācijas nolīguma 7.6.2 punktā ir rakstīts šādi: “Plānotajā bilancē bija jāatspoguļo īpašs uzkrājums DM 435,5 miljonu apmērā, kas paredzēts, lai finansētu ieguldījumu, kas uzņēmumam jāveic pārstrukturēšanas periodā un īpašs uzkrājums DM 450 miljonu apmērā, kas paredzēts zaudējumu finansēšanai, kas uzņēmumam rodas pārstrukturēšanas periodā ražošanas pārtraukumu un citu zaudējumu dēļ firmas pašreizējās konkurētspējas trūkuma dēļ.” No tā izriet, ka DM 450 miljonu samaksa zaudējumu segšanai, bija nosacījums Warnow Werft iegādei, ko ņēma vērā iepriekšējā bilancē. Tādēļ iepriekšējā bilance ietvēra posteņus, kas nebija tieši pieskaitāmi nodotajiem aktīviem, bet gan tiem, ko KWW saņēma zaudējumu segšanai no kuģu būvniecības līgumiem. Šādi posteņi veido valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(86)

Privatizācijas nolīguma 7.6.2 punktā ir rakstīts šādi: “Plānotajā bilancē bija jāatspoguļo īpašs uzkrājums DM 435,5 miljonu apmērā, kas paredzēts, lai finansētu ieguldījumu, kas uzņēmumam jāveic pārstrukturēšanas periodā un īpašs uzkrājums DM 450 miljonu apmērā, kas paredzēts zaudējumu finansēšanai, kas uzņēmumam rodas pārstrukturēšanas periodā ražošanas pārtraukumu un citu zaudējumu dēļ firmas pašreizējās konkurētspējas trūkuma dēļ.” No tā izriet, ka DM 450 miljonu samaksa zaudējumu segšanai, bija nosacījums Warnow Werft iegādei, ko ņēma vērā iepriekšējā bilancē. Tādēļ iepriekšējā bilance ietvēra posteņus, kas nebija tieši pieskaitāmi nodotajiem aktīviem, bet gan tiem, ko KWW saņēma zaudējumu segšanai no kuģu būvniecības līgumiem. Šādi posteņi veido valsts atbalstu.

| (87) | Fakts, ka daļa atbalsta nav izmaksāta skaidrā naudā, Komisijas lēmumā, kas paziņots Vācijai 1994. gada 17. janvārī, ir skaidri izklāstīts: “... 617,1 miljoni DM darbības atbalstu, no kā 113,5 miljoni DM izmaksās skaidrā naudā, kur 66,9 miljoni DM ir konkurences atbalsts un 46,6 miljoni DM paredzēti daļējai zaudējumu segšanai par līgumiem, kas parakstīti pēc 1990. gada 1. jūlija...” Tas norāda, ka lielāko darbības atbalsta daļu, ko apstiprināja šajā lēmumā, proti, EUR 257,4 miljonus (DM 503,6 miljoni) apstiprināja kā “bezskaidras” naudas atbalstu. |
| --- | --- |

(87)

Fakts, ka daļa atbalsta nav izmaksāta skaidrā naudā, Komisijas lēmumā, kas paziņots Vācijai 1994. gada 17. janvārī, ir skaidri izklāstīts: “... 617,1 miljoni DM darbības atbalstu, no kā 113,5 miljoni DM izmaksās skaidrā naudā, kur 66,9 miljoni DM ir konkurences atbalsts un 46,6 miljoni DM paredzēti daļējai zaudējumu segšanai par līgumiem, kas parakstīti pēc 1990. gada 1. jūlija...” Tas norāda, ka lielāko darbības atbalsta daļu, ko apstiprināja šajā lēmumā, proti, EUR 257,4 miljonus (DM 503,6 miljoni) apstiprināja kā “bezskaidras” naudas atbalstu.

| (88) | KWW nevar atsaukties uz to, ka tā nekad nav apstrīdējusi lēmumu daļas par “bezskaidras” naudas atbalstu tāpēc, ka Komisija pieņēma pozitīvu lēmumu. Nosakot aktīvu pārskaitīšanu kā valsts atbalstu, KWW tika noteiktas tādas saistības, ka sūdzība par lēmumu būtu pieļaujama, ja KWW tam nebūtu piekritusi. Komisija klasificēja pasākumus kā atbalstu un pārbaudīja savienojamību ar kopējo tirgu. Tas nozīmēja, ka Komisija varēja attiecīgi izvirzīt noteikumus un akceptēt Vācijas saistības, kas tieši ietekmē atbalsta saņēmēja darbību. Šādā situācijā iesniegums par lēmuma anulēšanu ir uzskatāms par pieļaujamu (8). |
| --- | --- |

(88)

KWW nevar atsaukties uz to, ka tā nekad nav apstrīdējusi lēmumu daļas par “bezskaidras” naudas atbalstu tāpēc, ka Komisija pieņēma pozitīvu lēmumu. Nosakot aktīvu pārskaitīšanu kā valsts atbalstu, KWW tika noteiktas tādas saistības, ka sūdzība par lēmumu būtu pieļaujama, ja KWW tam nebūtu piekritusi. Komisija klasificēja pasākumus kā atbalstu un pārbaudīja savienojamību ar kopējo tirgu. Tas nozīmēja, ka Komisija varēja attiecīgi izvirzīt noteikumus un akceptēt Vācijas saistības, kas tieši ietekmē atbalsta saņēmēja darbību. Šādā situācijā iesniegums par lēmuma anulēšanu ir uzskatāms par pieļaujamu (8).

| (89) | Komisija, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, veica atbalsta summu sīku analīzi, ko KWW saņēma pēc atbalsta apstiprināšanas. Pārbaudot pirmsprivatizācijas bilanci, pārņemšanas bilanci, atbalsta pāriešanas ziņojumu no auditoru sabiedrības Arthur Anderson, privatizācijas procedūru un privatizācijas līgumu, rodas iespaids, ka kuģu būvētava nesaņēma darbības atbalstu, kas līdzvērtīgs EUR 42,1 (DM 82,400 miljoni), kas ar Komisijas 1993. gada 3. marta lēmumu apstiprināts parādu atlaišanai. |
| --- | --- |

(89)

Komisija, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju, veica atbalsta summu sīku analīzi, ko KWW saņēma pēc atbalsta apstiprināšanas. Pārbaudot pirmsprivatizācijas bilanci, pārņemšanas bilanci, atbalsta pāriešanas ziņojumu no auditoru sabiedrības Arthur Anderson, privatizācijas procedūru un privatizācijas līgumu, rodas iespaids, ka kuģu būvētava nesaņēma darbības atbalstu, kas līdzvērtīgs EUR 42,1 (DM 82,400 miljoni), kas ar Komisijas 1993. gada 3. marta lēmumu apstiprināts parādu atlaišanai.

| (90) | Šāda atteikšanās būtu uzskatāma par valsts atbalstu, ja aktīvi nebūtu apgrūtināti ar iepriekšējām saistībām, kas atbrīvoti no finansu pasīviem (var arī aktīvi pāriet atbalsta saņēmējam, ja tiek radīta jauna firma kā šajā gadījumā). Tomēr KWW pārņemšanas bilance neuzrāda šādu aktīvu nodošanu, kas būtu atbrīvoti no saistībām, sastādot darbības atbalstu. Tā kā atbrīvojums no kredīta tieši pirms privatizācijas bija WW pasīvs (valstij piederoša firma), valsts kā iepriekšējais akcionārs bija vienīgais saņēmējs un nenodeva šo priekšrocību jaunajai firmai. Tādējādi kuģu būvētava acīmredzami neguva labumu no Komisijas apstiprinātā darbības atbalsta. |
| --- | --- |

(90)

Šāda atteikšanās būtu uzskatāma par valsts atbalstu, ja aktīvi nebūtu apgrūtināti ar iepriekšējām saistībām, kas atbrīvoti no finansu pasīviem (var arī aktīvi pāriet atbalsta saņēmējam, ja tiek radīta jauna firma kā šajā gadījumā). Tomēr KWW pārņemšanas bilance neuzrāda šādu aktīvu nodošanu, kas būtu atbrīvoti no saistībām, sastādot darbības atbalstu. Tā kā atbrīvojums no kredīta tieši pirms privatizācijas bija WW pasīvs (valstij piederoša firma), valsts kā iepriekšējais akcionārs bija vienīgais saņēmējs un nenodeva šo priekšrocību jaunajai firmai. Tādējādi kuģu būvētava acīmredzami neguva labumu no Komisijas apstiprinātā darbības atbalsta.

| (91) | Visbeidzot, saskaņā ar atbalsta pāriešanas ziņojumu kuģu būvniecības pasūtījumus īpašiem kuģiem, ko sauc par “naudas nesējiem”, nenodeva KWW. Lai gan zaudējumu kompensāciju par šiem līgumiem ietvēra darbības atbalstā EUR 315,5 miljoni (DM 617,1 miljoni), ko Komisija apstiprināja 1994. gada 17. janvārī, KWW nebija uzticēta šo pasūtījumu izpilde. Attiecīgi KWW nedrīkstēja saņemt kompensāciju par paredzamajiem zaudējumiem, kas rastos no minētajiem pasūtījumiem. Tādēļ KWW nebija pamata saņemt kompensāciju par to, ka tā nesaņēma šo atbalstu EUR 17,7 miljoni (DM 34,6 miljoni). Kā minēts 12. – 20. punktā, šī pēdēja summa netika ietverta zaudējumu segšanā EUR 230,08 miljoni (DM 450,0 miljoni), kā tas norādīts atbalsta pāriešanas ziņojumā. |
| --- | --- |

(91)

Visbeidzot, saskaņā ar atbalsta pāriešanas ziņojumu kuģu būvniecības pasūtījumus īpašiem kuģiem, ko sauc par “naudas nesējiem”, nenodeva KWW. Lai gan zaudējumu kompensāciju par šiem līgumiem ietvēra darbības atbalstā EUR 315,5 miljoni (DM 617,1 miljoni), ko Komisija apstiprināja 1994. gada 17. janvārī, KWW nebija uzticēta šo pasūtījumu izpilde. Attiecīgi KWW nedrīkstēja saņemt kompensāciju par paredzamajiem zaudējumiem, kas rastos no minētajiem pasūtījumiem. Tādēļ KWW nebija pamata saņemt kompensāciju par to, ka tā nesaņēma šo atbalstu EUR 17,7 miljoni (DM 34,6 miljoni). Kā minēts 12. – 20. punktā, šī pēdēja summa netika ietverta zaudējumu segšanā EUR 230,08 miljoni (DM 450,0 miljoni), kā tas norādīts atbalsta pāriešanas ziņojumā.

| (92) | KWW ir saņēmusi investīciju atbalstu no Meklenburgas – Priekšpomerānijas zemes par EUR 8 miljoniem (DM 15,6 miljoni) mazāk. |
| --- | --- |

(92)

KWW ir saņēmusi investīciju atbalstu no Meklenburgas – Priekšpomerānijas zemes par EUR 8 miljoniem (DM 15,6 miljoni) mazāk.

| (93) | KWW un Vācija tālāk argumentē, ka, ja Komisija tomēr secinātu, ka starpība starp faktiskajiem un aprēķinātajiem zaudējumiem bija saistīta ar valsts atbalstu, jebkādā gadījumā starpība būtu mazāka, nekā uzskata Komisija. Konkurences atbalsts EUR 31,955 miljoni (DM 62,5 miljoni) nebija domāts zaudējumu kompensācijai, bet to zaudējumu kompensācijai, kas visām Vācijas kuģu būvētavām rodas tādēļ, ka tās atrodas Vācijā un Eiropā. |
| --- | --- |

(93)

KWW un Vācija tālāk argumentē, ka, ja Komisija tomēr secinātu, ka starpība starp faktiskajiem un aprēķinātajiem zaudējumiem bija saistīta ar valsts atbalstu, jebkādā gadījumā starpība būtu mazāka, nekā uzskata Komisija. Konkurences atbalsts EUR 31,955 miljoni (DM 62,5 miljoni) nebija domāts zaudējumu kompensācijai, bet to zaudējumu kompensācijai, kas visām Vācijas kuģu būvētavām rodas tādēļ, ka tās atrodas Vācijā un Eiropā.

| (94) | Komisija atzīmē, ka, kā jau skaidrots agrāk, privatizācijas līgumā un tā pamatojumā bija detalizēti atbalsta budžeti kuģu būvētavas pārstrukturēšanai. Šie dokumenti nosaka kopējo atbalsta summu zaudējumu kompensācijai pārstrukturēšanas laikā EUR 285,096 miljoni (DM 557,6 miljoni). Šī summa ietvēra EUR 230,081 miljoni (DM 450 miljoni) zaudējumu kompensācijai, EUR 37,32 miljoni (DM 73 miljoni) kā konkurences atbalstu un EUR 17,69 miljoni (DM 34,6 miljoni) par zaudējumiem, kas radušies no neizpildīta pasūtījuma, ko pārņēma Treuhandanstalt. |
| --- | --- |

(94)

Komisija atzīmē, ka, kā jau skaidrots agrāk, privatizācijas līgumā un tā pamatojumā bija detalizēti atbalsta budžeti kuģu būvētavas pārstrukturēšanai. Šie dokumenti nosaka kopējo atbalsta summu zaudējumu kompensācijai pārstrukturēšanas laikā EUR 285,096 miljoni (DM 557,6 miljoni). Šī summa ietvēra EUR 230,081 miljoni (DM 450 miljoni) zaudējumu kompensācijai, EUR 37,32 miljoni (DM 73 miljoni) kā konkurences atbalstu un EUR 17,69 miljoni (DM 34,6 miljoni) par zaudējumiem, kas radušies no neizpildīta pasūtījuma, ko pārņēma Treuhandanstalt.

| (95) | Par posteni “Konkurences atbalsts” KWW saņēma tikai EUR 31,955 miljonus (DM 62,5 miljoni) apstiprināto EUR 37,3 miljonu (DM 73 miljoni) vietā. “Konkurences atbalsta” apmērs tika apstiprināts ar mērķi segt zaudējumus, kas rastos pārstrukturēšanas laikā. Šī iemesla dēļ Komisija ir iekļāvusi kompensāciju par nesamaksāto “konkurences atbalstu” EUR 31,955 miljoni (DM 62,5 miljoni) apmērā kopīgajā atbalstā, kas apstiprināts zaudējumu kompensācijai. |
| --- | --- |

(95)

Par posteni “Konkurences atbalsts” KWW saņēma tikai EUR 31,955 miljonus (DM 62,5 miljoni) apstiprināto EUR 37,3 miljonu (DM 73 miljoni) vietā. “Konkurences atbalsta” apmērs tika apstiprināts ar mērķi segt zaudējumus, kas rastos pārstrukturēšanas laikā. Šī iemesla dēļ Komisija ir iekļāvusi kompensāciju par nesamaksāto “konkurences atbalstu” EUR 31,955 miljoni (DM 62,5 miljoni) apmērā kopīgajā atbalstā, kas apstiprināts zaudējumu kompensācijai.

| (96) | Pat ja varētu piekrist KWW argumentiem, tie nekādā veidā neietekmētu Komisijas vērtējumu. Netiek apstrīdēts, ka KWW saņēma atbalstu, kas klasificēts kā “konkurences atbalsts”. Neatkarīgi no tā, vai to klasificē kā zaudējumu kompensāciju, “Konkurences atbalsts” veidoja ienākumus un samazināja zaudējumus. Tātad darbības atbalsta nepieciešamība zaudējumu kompensācijai bija mazāka. KWW argumentam, ka “konkurences atbalsts” šajā gadījumā pilnībā nav jāņem vērā, nav pamatojuma un tas ir jānoraida. |
| --- | --- |

(96)

Pat ja varētu piekrist KWW argumentiem, tie nekādā veidā neietekmētu Komisijas vērtējumu. Netiek apstrīdēts, ka KWW saņēma atbalstu, kas klasificēts kā “konkurences atbalsts”. Neatkarīgi no tā, vai to klasificē kā zaudējumu kompensāciju, “Konkurences atbalsts” veidoja ienākumus un samazināja zaudējumus. Tātad darbības atbalsta nepieciešamība zaudējumu kompensācijai bija mazāka. KWW argumentam, ka “konkurences atbalsts” šajā gadījumā pilnībā nav jāņem vērā, nav pamatojuma un tas ir jānoraida.

| (97) | Vācija apšauba arī Komisijas tiesības pārbaudīt, vai atbalstu izmantoja paredzētajiem mērķiem. Komisija atzīmē, ka Komisijas lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir skaidri teikts, ka Komisija izmantos savas izmeklēšanas un kontroles tiesības, lai nodrošinātu, ka kuģu būvētavas jaunajās zemēs saņem tikai to pārstrukturēšanai nepieciešamo atbalstu. |
| --- | --- |

(97)

Vācija apšauba arī Komisijas tiesības pārbaudīt, vai atbalstu izmantoja paredzētajiem mērķiem. Komisija atzīmē, ka Komisijas lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir skaidri teikts, ka Komisija izmantos savas izmeklēšanas un kontroles tiesības, lai nodrošinātu, ka kuģu būvētavas jaunajās zemēs saņem tikai to pārstrukturēšanai nepieciešamo atbalstu.

| (98) | Komisija nepiekrīt Vācijai, ka teikums Komisijas lēmumos attiecībā uz kontroles un izmeklēšanas tiesībām attiecas tikai uz laiku, kurā vērtēja aprēķinus un apstiprināja atbalsta daļas. Šajā kontekstā ir jāatgādina gan īpašie lietas apstākļi, galvenokārt Direktīvas 92/68/EEK noteikums, saskaņā ar kuru darbības atbalsts bija jāsamaksā līdz 1993. gada beigām, gan fakts, ka šī direktīva uzlika ziņošanas pienākumu Vācijai. Apsverot augstākminēto, Komisijas saistības pret Padomi var saprast tikai tā, ka Komisija pārbaudīs, vai atbalsts tiešām tiek ierobežots līdz pārstrukturēšanai nepieciešamajam minimumam. |
| --- | --- |

(98)

Komisija nepiekrīt Vācijai, ka teikums Komisijas lēmumos attiecībā uz kontroles un izmeklēšanas tiesībām attiecas tikai uz laiku, kurā vērtēja aprēķinus un apstiprināja atbalsta daļas. Šajā kontekstā ir jāatgādina gan īpašie lietas apstākļi, galvenokārt Direktīvas 92/68/EEK noteikums, saskaņā ar kuru darbības atbalsts bija jāsamaksā līdz 1993. gada beigām, gan fakts, ka šī direktīva uzlika ziņošanas pienākumu Vācijai. Apsverot augstākminēto, Komisijas saistības pret Padomi var saprast tikai tā, ka Komisija pārbaudīs, vai atbalsts tiešām tiek ierobežots līdz pārstrukturēšanai nepieciešamajam minimumam.

| (99) | Komisija konstatē, ka saskaņā ar Direktīvas 90/684/EEK 10.a panta 2. punkta d) apakšpunktu Vācijas pienākums ir sniegt Komisijai pierādījumus revidenta gada pārskata formā par to, ka atbalsta maksājumus izmanto tikai tās kuģu būvētavas, kas atrodas bijušajā VDR. Šos tā sauktos atbalsta pāriešanas ziņojumus Komisijai iesniedza līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (1995. gada beigas), lai dokumentētu, ka atbalstu izmantoja tikai KWW. Šiem ziņojumiem tika pievienota informācija par atbalsta izmantošanu. |
| --- | --- |

(99)

Komisija konstatē, ka saskaņā ar Direktīvas 90/684/EEK 10.a panta 2. punkta d) apakšpunktu Vācijas pienākums ir sniegt Komisijai pierādījumus revidenta gada pārskata formā par to, ka atbalsta maksājumus izmanto tikai tās kuģu būvētavas, kas atrodas bijušajā VDR. Šos tā sauktos atbalsta pāriešanas ziņojumus Komisijai iesniedza līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (1995. gada beigas), lai dokumentētu, ka atbalstu izmantoja tikai KWW. Šiem ziņojumiem tika pievienota informācija par atbalsta izmantošanu.

| (100) | Vācija argumentē, ka Vācijas sniegtie ziņojumi Komisijai pēc atbalsta apstiprināšanas, jo īpaši tā saukto “atbalsta pāriešanas ziņojumu” veidā, nekādā gadījumā nepiešķir tiesības atkārtoti pārbaudīt atbalsta nepieciešamību. Atbalsta pāriešanas ziņojumus iesniedza, lai pierādītu, ka atbalsts kuģu būvētavas nav nodots citiem uzņēmumiem. Ziņojumu mērķis nebija faktiskā zaudējumu apmēra konstatācija. Informācija par atbalsta izmantošanu, kas ietverta šajos ziņojumos, bija paredzēta tikai tam, lai atbilstoši atbalsta pāriešanas kontroles mērķim, uzskatāmi pierādītu, ka ieguldītājs atbalstu nav pārskaitījis citām būvētavām. |
| --- | --- |

(100)

Vācija argumentē, ka Vācijas sniegtie ziņojumi Komisijai pēc atbalsta apstiprināšanas, jo īpaši tā saukto “atbalsta pāriešanas ziņojumu” veidā, nekādā gadījumā nepiešķir tiesības atkārtoti pārbaudīt atbalsta nepieciešamību. Atbalsta pāriešanas ziņojumus iesniedza, lai pierādītu, ka atbalsts kuģu būvētavas nav nodots citiem uzņēmumiem. Ziņojumu mērķis nebija faktiskā zaudējumu apmēra konstatācija. Informācija par atbalsta izmantošanu, kas ietverta šajos ziņojumos, bija paredzēta tikai tam, lai atbilstoši atbalsta pāriešanas kontroles mērķim, uzskatāmi pierādītu, ka ieguldītājs atbalstu nav pārskaitījis citām būvētavām.

| (101) | Vācija nav ņēmusi vērā apstākli, ka abos lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir iekļauti noteikumi zaudējumu segšanas darbības atbalsta piešķiršanai, kuru mērķis ir novērst kompensācijas pārmaksu. Ņemot vērā šos noteikumus, turpmāka diskusija par Komisijas kontroles tiesībām ir lieka, jo nevar nopietni apšaubīt, ka Komisija ir pilnvarota un pat spiesta lemt par neatbilstību apstiprinātā valsts atbalsta lēmuma noteikumiem. Šādos gadījumos Komisijai ir jāuzstāj uz šāda atbalsta atlīdzināšanu, ko jāuzskata par nesavienojamu un nelikumīgu, t.i., piešķirtu bez Komisijas apstiprinājuma. |
| --- | --- |

(101)

Vācija nav ņēmusi vērā apstākli, ka abos lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir iekļauti noteikumi zaudējumu segšanas darbības atbalsta piešķiršanai, kuru mērķis ir novērst kompensācijas pārmaksu. Ņemot vērā šos noteikumus, turpmāka diskusija par Komisijas kontroles tiesībām ir lieka, jo nevar nopietni apšaubīt, ka Komisija ir pilnvarota un pat spiesta lemt par neatbilstību apstiprinātā valsts atbalsta lēmuma noteikumiem. Šādos gadījumos Komisijai ir jāuzstāj uz šāda atbalsta atlīdzināšanu, ko jāuzskata par nesavienojamu un nelikumīgu, t.i., piešķirtu bez Komisijas apstiprinājuma.

| (102) | Komisija piekrīt Vācijai, ka atbalsta pāriešanas ziņojumu mērķis bija parādīt, ka nekādu pārstrukturēšanas atbalsts kuģu būvētavai nav pārskaitīts vai “nodots” citiem uzņēmumiem, piemēram, mātes uzņēmumam. Tomēr saskaņā ar apstiprinājuma lēmumiem atbalsta izmantošanas kontrole ietvēra to mērķu kontroli, kādiem tas ir piešķirts, lai nodrošinātu, ka viss atbalsts ir izmantots tikai kuģu būvētavas pārstrukturēšanai. |
| --- | --- |

(102)

Komisija piekrīt Vācijai, ka atbalsta pāriešanas ziņojumu mērķis bija parādīt, ka nekādu pārstrukturēšanas atbalsts kuģu būvētavai nav pārskaitīts vai “nodots” citiem uzņēmumiem, piemēram, mātes uzņēmumam. Tomēr saskaņā ar apstiprinājuma lēmumiem atbalsta izmantošanas kontrole ietvēra to mērķu kontroli, kādiem tas ir piešķirts, lai nodrošinātu, ka viss atbalsts ir izmantots tikai kuģu būvētavas pārstrukturēšanai.

| (103) | Atbalsta pareiza izmantošana paredzētajiem mērķiem bija būtisks pārbaudes aspekts. To ilustrē arī atbalsta pāriešanas ziņojumu struktūra un saturs, kurā saņemtā atbalsta izmantošanas skaidrojums ir svarīga daļa. Šī informācija vienmēr ir uzskatīta par tik svarīgu, ka tā ir ietverta ziņojumos, lai Komisijai būtu iespēja izpildīt savas saistības pret Padomi un pārbaudīt pareizu atbalsta izmantošanu saskaņā ar lēmumiem par atbalsta apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(103)

Atbalsta pareiza izmantošana paredzētajiem mērķiem bija būtisks pārbaudes aspekts. To ilustrē arī atbalsta pāriešanas ziņojumu struktūra un saturs, kurā saņemtā atbalsta izmantošanas skaidrojums ir svarīga daļa. Šī informācija vienmēr ir uzskatīta par tik svarīgu, ka tā ir ietverta ziņojumos, lai Komisijai būtu iespēja izpildīt savas saistības pret Padomi un pārbaudīt pareizu atbalsta izmantošanu saskaņā ar lēmumiem par atbalsta apstiprināšanu.

| (104) | Viens no KWW un Vācijas kopīgajiem argumentiem ir tāds, ka Komisija kopš 1996. gada, kad tad tai tika iesniegts pēdējais atbalsta pāriešanas ziņojums, ir zinājusi, ka faktiskie zaudējumi ir ievērojami mazāki nekā prognozētie. Tomēr Komisija esot sākusi pārbaudīt šo lietu tikai 1999. gadā. |
| --- | --- |

(104)

Viens no KWW un Vācijas kopīgajiem argumentiem ir tāds, ka Komisija kopš 1996. gada, kad tad tai tika iesniegts pēdējais atbalsta pāriešanas ziņojums, ir zinājusi, ka faktiskie zaudējumi ir ievērojami mazāki nekā prognozētie. Tomēr Komisija esot sākusi pārbaudīt šo lietu tikai 1999. gadā.

| (105) | Kā jau teikts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija konstatē, ka pēdējais iesniegtais atbalsta pāriešanas ziņojums ietver periodu līdz 1995. gada 31. decembrim. Šī ziņojuma 2. pielikuma 1. lappusē redzama tabula, kurā uzskaitīts līdz 1995. gada 31. decembrim saņemtais atbalsts. Saskaņā ar šo tabulu izmantotais atbalsts zaudējumu kompensācijai līdz minētajai dienai ir uzrādīts EUR 256,817 miljoni (DM 502,291 miljoni), kamēr saņemtais atbalsts bija EUR 262,0 miljoni (512,5 miljoni DM). Tā kā bija iespējams, ka neuzskaitītie EUR 5 miljoni varētu būt vajadzīgi pēc 1995. gada 31. decembra, jo ne visi zaudējumi no līgumiem, kas parakstīti līdz 1993. gada 31. decembrim, tika realizēti līdz minētajai dienai, Komisija nebija iemesla rīkoties. |
| --- | --- |

(105)

Kā jau teikts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Komisija konstatē, ka pēdējais iesniegtais atbalsta pāriešanas ziņojums ietver periodu līdz 1995. gada 31. decembrim. Šī ziņojuma 2. pielikuma 1. lappusē redzama tabula, kurā uzskaitīts līdz 1995. gada 31. decembrim saņemtais atbalsts. Saskaņā ar šo tabulu izmantotais atbalsts zaudējumu kompensācijai līdz minētajai dienai ir uzrādīts EUR 256,817 miljoni (DM 502,291 miljoni), kamēr saņemtais atbalsts bija EUR 262,0 miljoni (512,5 miljoni DM). Tā kā bija iespējams, ka neuzskaitītie EUR 5 miljoni varētu būt vajadzīgi pēc 1995. gada 31. decembra, jo ne visi zaudējumi no līgumiem, kas parakstīti līdz 1993. gada 31. decembrim, tika realizēti līdz minētajai dienai, Komisija nebija iemesla rīkoties.

| (106) | Komisija, saņemot pēdējo atbalsta pāriešanas ziņojumu, nevarēja zināt, ka starpība starp faktiskajiem un aprēķinātajiem zaudējumiem bija ievērojami lielāka nekā minētā pēdējā atbalsta pāriešanas ziņojumā: EUR 60,988 miljoni (DM 119,284 miljoni) EUR 5 miljoni vietā. Tā kā ne Vācija, ne KWW neinformēja Komisiju par šo apstākļu maiņu 1997. gadā, kad to rīcībā jau bija neatkarīgā revidenta ziņojums, kas apstiprina galīgos skaitļus, Komisijai nebija skaidra reālā situācija. Komisija sāka to apzināties tikai 1999. gada jūlijā, kad Komisija pēc sava lūguma saņēma Vācijas 1999. gada 30. jūnija vēstuli ar 1997. gada 25. aprīļa auditora paziņojumu. Tā kā šis paziņojums bija domāts tikai Vācijai, nevis Komisijai, Komisija neapzinājās reālo situāciju līdz 1999. gada jūlijam. Šai sakarā Komisija vēlas uzsvērt, ka Vācija nav pierādījusi savu apgalvojumu par to, ka Komisija bija informēta. |
| --- | --- |

(106)

Komisija, saņemot pēdējo atbalsta pāriešanas ziņojumu, nevarēja zināt, ka starpība starp faktiskajiem un aprēķinātajiem zaudējumiem bija ievērojami lielāka nekā minētā pēdējā atbalsta pāriešanas ziņojumā: EUR 60,988 miljoni (DM 119,284 miljoni) EUR 5 miljoni vietā. Tā kā ne Vācija, ne KWW neinformēja Komisiju par šo apstākļu maiņu 1997. gadā, kad to rīcībā jau bija neatkarīgā revidenta ziņojums, kas apstiprina galīgos skaitļus, Komisijai nebija skaidra reālā situācija. Komisija sāka to apzināties tikai 1999. gada jūlijā, kad Komisija pēc sava lūguma saņēma Vācijas 1999. gada 30. jūnija vēstuli ar 1997. gada 25. aprīļa auditora paziņojumu. Tā kā šis paziņojums bija domāts tikai Vācijai, nevis Komisijai, Komisija neapzinājās reālo situāciju līdz 1999. gada jūlijam. Šai sakarā Komisija vēlas uzsvērt, ka Vācija nav pierādījusi savu apgalvojumu par to, ka Komisija bija informēta.

| (107) | KWW argumentē, ka pārstrukturēšanai paredzētie līdzekļi tika izmantoti atbilstoši to mērķiem, jo Komisijas lēmumi neapstiprināja atbalstu īpaši zaudējumu kompensācijai. Tas vairāk esot bijis vispārīgs apstiprinājums darbības atbalstam. Atbalsts esot izmantots kuģu būvētavu pārstrukturēšanai un tādējādi saskaņā ar tā mērķiem. |
| --- | --- |

(107)

KWW argumentē, ka pārstrukturēšanai paredzētie līdzekļi tika izmantoti atbilstoši to mērķiem, jo Komisijas lēmumi neapstiprināja atbalstu īpaši zaudējumu kompensācijai. Tas vairāk esot bijis vispārīgs apstiprinājums darbības atbalstam. Atbalsts esot izmantots kuģu būvētavu pārstrukturēšanai un tādējādi saskaņā ar tā mērķiem.

| (108) | Komisija atzīmē, ka abos 1993. gada martā un 1994. gada janvārī Vācijai nosūtītajos Komisijas lēmumos ir minētas summas, kas paredzētas zaudējumu kompensācijai. Pirmais lēmums apstiprina EUR 6 miljoni (DM 11,7 miljoni) darbības atbalstam un otrais lēmums apstiprina EUR 23,82 miljoni (DM 46,6 miljoni), lai segtu daļu zaudējumu no līgumiem, kas parakstīti pēc 1990. gada 1. jūlija. Šīs summas ir noteiktas, lai kompensētu īpašus zaudējumus, kamēr attiecībā uz citām darbības atbalsta summām nebija norādīts, ka tās izmantojamas īpašu zaudējumu kompensācijai, bet tas nenozīmē, ka tās bija paredzētas citiem mērķiem. Vācijas paziņojumā šo summu piešķiršanas mērķis bija skaidri definēts kā zaudējumu kompensācija. |
| --- | --- |

(108)

Komisija atzīmē, ka abos 1993. gada martā un 1994. gada janvārī Vācijai nosūtītajos Komisijas lēmumos ir minētas summas, kas paredzētas zaudējumu kompensācijai. Pirmais lēmums apstiprina EUR 6 miljoni (DM 11,7 miljoni) darbības atbalstam un otrais lēmums apstiprina EUR 23,82 miljoni (DM 46,6 miljoni), lai segtu daļu zaudējumu no līgumiem, kas parakstīti pēc 1990. gada 1. jūlija. Šīs summas ir noteiktas, lai kompensētu īpašus zaudējumus, kamēr attiecībā uz citām darbības atbalsta summām nebija norādīts, ka tās izmantojamas īpašu zaudējumu kompensācijai, bet tas nenozīmē, ka tās bija paredzētas citiem mērķiem. Vācijas paziņojumā šo summu piešķiršanas mērķis bija skaidri definēts kā zaudējumu kompensācija.

| (109) | Komisija atzīmē, ka privatizācijas nolīgumā un tam pievienotajos dokumentos bija dažādu atbalsta kategoriju detalizēts saraksts. Piešķirtā summa zaudējumu kompensācijai pārstrukturēšanas periodam šajā dokumentā ir EUR 285 miljoni (DM 557,6 miljoni). Tāda pati atbalsta klasifikācija dažādās kategorijās ir saglabāta atbalsta pāriešanas ziņojumos, uz kuriem Komisija pamatojās, pārbaudot atbalsta izmantošanu tam paredzētajiem mērķiem. Tās 1993. gada martā un 1994. gada janvārī Vācijai nosūtītie lēmumi apstiprināja darbības atbalstu, ko īpaši piešķīra zaudējumu kompensācijai pārstrukturēšanas laikā. |
| --- | --- |

(109)

Komisija atzīmē, ka privatizācijas nolīgumā un tam pievienotajos dokumentos bija dažādu atbalsta kategoriju detalizēts saraksts. Piešķirtā summa zaudējumu kompensācijai pārstrukturēšanas periodam šajā dokumentā ir EUR 285 miljoni (DM 557,6 miljoni). Tāda pati atbalsta klasifikācija dažādās kategorijās ir saglabāta atbalsta pāriešanas ziņojumos, uz kuriem Komisija pamatojās, pārbaudot atbalsta izmantošanu tam paredzētajiem mērķiem. Tās 1993. gada martā un 1994. gada janvārī Vācijai nosūtītie lēmumi apstiprināja darbības atbalstu, ko īpaši piešķīra zaudējumu kompensācijai pārstrukturēšanas laikā.

| (110) | Komisija ņem vērā, ka uzkrājumu skaidras naudas efektīva izmantošana čartera garantijām EUR (...) (9) (DM (...)) un pašu kapitāla garantijām EUR (...) (DM (...)) – kopā EUR (...) (DM (...)) – netika apskatīta atbalsta pāriešanas ziņojumā. Šie izdevumi, kas nepareizi tika attiecināti uz kuģu būvniecības līgumiem, radās tikai pēc 1995. gada. Tomēr, pat ja šīs garantiju izmaksas ņem vērā, pārstrukturēšanas perioda zaudējumi ir būtiski mazāki nekā apstiprinātais atbalsts to segšanai. |
| --- | --- |

(110)

Komisija ņem vērā, ka uzkrājumu skaidras naudas efektīva izmantošana čartera garantijām EUR (...) (9) (DM (...)) un pašu kapitāla garantijām EUR (...) (DM (...)) – kopā EUR (...) (DM (...)) – netika apskatīta atbalsta pāriešanas ziņojumā. Šie izdevumi, kas nepareizi tika attiecināti uz kuģu būvniecības līgumiem, radās tikai pēc 1995. gada. Tomēr, pat ja šīs garantiju izmaksas ņem vērā, pārstrukturēšanas perioda zaudējumi ir būtiski mazāki nekā apstiprinātais atbalsts to segšanai.

| (111) | Lai gan Komisija var piekrist ņemt vērā izmaksas, kas radušās no čartera un pašu kapitāla garantijām, jo tās pēc savas dabas ir saistītas ar īpašiem kuģu būves līgumiem un pēc definīcijas notiek pēc kuģu saņemšanas, šo pamatojumu nevar piemērot pārstrukturēšanas izmaksām, kas uzņēmumam radušās pēc 1995. gada decembra. Privatizācijas līgums tiešām skaidri paredzēja, ka uzņēmumam jānodarbina noteikts minimālais strādnieku skaits līdz 1995. gada beigām. Ja šīs saistības neievēroja un nodarbināja mazāk strādnieku, bija paredzētas ievērojamas soda naudas. Visas slēgšanas atbalsta un zaudējumu segšanas atbalsta summas, ko apstiprināja Komisija, bija attiecināmas tikai uz pārstrukturēšanas periodu, kas beidzās 1995. gada decembrī. Tādēļ jau sākotnēji bija skaidrs, ja KWW gribēja lieko darba spēku atlaist, tai būtu jāgaida 1995. gada beigas, un uz šīm izmaksām nebūtu attiecināms slēgšanas vai darbības atbalsts. Šie termiņi bija zināmi jau privatizācijas sākumā. Pirmkārt, nav iespējams mainīt šo loģisko sistēmu un pārstrukturēšanas izmaksas, kas radušās pēc 1995. gada decembra, un attiecināt uz līgumiem, kas izpildīti līdz minētajai dienai. Otrkārt, pārstrukturēšana, kas notika pēc 1995. gada, protams nevarēja samazināt izdevumus no līgumiem, ko izpildīja līdz minētajai dienai. Treškārt, privatizācijas līguma noteikums, kas liek firmai nodarbināt zināmu skaitu strādnieku, veido ārēju un atsevišķu saistību, ko nevar attiecināt uz atsevišķiem līgumiem. |
| --- | --- |

(111)

Lai gan Komisija var piekrist ņemt vērā izmaksas, kas radušās no čartera un pašu kapitāla garantijām, jo tās pēc savas dabas ir saistītas ar īpašiem kuģu būves līgumiem un pēc definīcijas notiek pēc kuģu saņemšanas, šo pamatojumu nevar piemērot pārstrukturēšanas izmaksām, kas uzņēmumam radušās pēc 1995. gada decembra. Privatizācijas līgums tiešām skaidri paredzēja, ka uzņēmumam jānodarbina noteikts minimālais strādnieku skaits līdz 1995. gada beigām. Ja šīs saistības neievēroja un nodarbināja mazāk strādnieku, bija paredzētas ievērojamas soda naudas. Visas slēgšanas atbalsta un zaudējumu segšanas atbalsta summas, ko apstiprināja Komisija, bija attiecināmas tikai uz pārstrukturēšanas periodu, kas beidzās 1995. gada decembrī. Tādēļ jau sākotnēji bija skaidrs, ja KWW gribēja lieko darba spēku atlaist, tai būtu jāgaida 1995. gada beigas, un uz šīm izmaksām nebūtu attiecināms slēgšanas vai darbības atbalsts. Šie termiņi bija zināmi jau privatizācijas sākumā. Pirmkārt, nav iespējams mainīt šo loģisko sistēmu un pārstrukturēšanas izmaksas, kas radušās pēc 1995. gada decembra, un attiecināt uz līgumiem, kas izpildīti līdz minētajai dienai. Otrkārt, pārstrukturēšana, kas notika pēc 1995. gada, protams nevarēja samazināt izdevumus no līgumiem, ko izpildīja līdz minētajai dienai. Treškārt, privatizācijas līguma noteikums, kas liek firmai nodarbināt zināmu skaitu strādnieku, veido ārēju un atsevišķu saistību, ko nevar attiecināt uz atsevišķiem līgumiem.

| (112) | Attiecībā uz KWW apgalvojumu, ka atbalstu izmantoja kuģu būvētavas pārstrukturēšanai un tādēļ saskaņā ar tā mērķiem, Komisija atzīmē, ka pastāv iespēja, tā kā faktiskie zaudējumi pārstrukturēšanas laikā bija mazāki nekā atbalsts, kas samaksāts to segšanai, ka šos papildus naudas līdzekļus varbūt izmantoja atšķirīgam mērķim. Saskaņā ar Komisijai iesniegto informāciju visās citās atbalsta kategorijās, kurām apstiprināja pārstrukturēšanas atbalstu, to pilnībā izmantoja paredzētajiem mērķiem. Tā kā Komisijas lēmumi strikti ierobežoja atbalsta summas un mērķus, nebija nekādas iespējas izmantot citas atbalsta summas pārstrukturēšanas mērķiem. |
| --- | --- |

(112)

Attiecībā uz KWW apgalvojumu, ka atbalstu izmantoja kuģu būvētavas pārstrukturēšanai un tādēļ saskaņā ar tā mērķiem, Komisija atzīmē, ka pastāv iespēja, tā kā faktiskie zaudējumi pārstrukturēšanas laikā bija mazāki nekā atbalsts, kas samaksāts to segšanai, ka šos papildus naudas līdzekļus varbūt izmantoja atšķirīgam mērķim. Saskaņā ar Komisijai iesniegto informāciju visās citās atbalsta kategorijās, kurām apstiprināja pārstrukturēšanas atbalstu, to pilnībā izmantoja paredzētajiem mērķiem. Tā kā Komisijas lēmumi strikti ierobežoja atbalsta summas un mērķus, nebija nekādas iespējas izmantot citas atbalsta summas pārstrukturēšanas mērķiem.

| (113) | Tā kā ne KWW, ne Vācija nav izskaidrojusi atlikušo EUR 55,423 miljoni (DM 108,399 miljoni) izmantošanu, saskaņā ar tās rīcībā esoši informāciju Komisija secina, ka atbalsts EUR 55,423 miljonu (DM 108,399 miljoni) apmērā nav izmantots Komisijas apstiprinātajiem mērķiem. |
| --- | --- |

(113)

Tā kā ne KWW, ne Vācija nav izskaidrojusi atlikušo EUR 55,423 miljoni (DM 108,399 miljoni) izmantošanu, saskaņā ar tās rīcībā esoši informāciju Komisija secina, ka atbalsts EUR 55,423 miljonu (DM 108,399 miljoni) apmērā nav izmantots Komisijas apstiprinātajiem mērķiem.

| (114) | Saskaņā ar Komisijas lēmumiem par atbalsta apstiprināšanu kuģu būvētavas drīkst saņemt tikai pārstrukturēšanai nepieciešamo atbalstu, pie tam Komisija ir apņēmusies kontrolēt šī noteikuma ievērošanu. Šī iemesla dēļ tikai faktisko zaudējumu kompensāciju var uzskatīt par savienojamu ar Komisijas lēmumiem par atbalsta apstiprināšanu. |
| --- | --- |

(114)

Saskaņā ar Komisijas lēmumiem par atbalsta apstiprināšanu kuģu būvētavas drīkst saņemt tikai pārstrukturēšanai nepieciešamo atbalstu, pie tam Komisija ir apņēmusies kontrolēt šī noteikuma ievērošanu. Šī iemesla dēļ tikai faktisko zaudējumu kompensāciju var uzskatīt par savienojamu ar Komisijas lēmumiem par atbalsta apstiprināšanu.

| (115) | Komisija atzīmē, ka tikai tādu atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas lēmumiem par atbalsta apstiprināšanu un attiecībā uz kuru ir izpildīti tā piešķiršanas noteikumi, ieskaitot mērķi, kam atbalstu paredzēts izmantot, var uzskatīt par savienojamu ar Komisijas lēmumiem un tādējādi ar kopējo tirgu. Tādēļ atbalsts, kas neizpilda šos nosacījumus, automātiski ir ārpus apstiprinājuma lēmumu jomas un uzskatāms par nesavienojamu. |
| --- | --- |

(115)

Komisija atzīmē, ka tikai tādu atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Komisijas lēmumiem par atbalsta apstiprināšanu un attiecībā uz kuru ir izpildīti tā piešķiršanas noteikumi, ieskaitot mērķi, kam atbalstu paredzēts izmantot, var uzskatīt par savienojamu ar Komisijas lēmumiem un tādējādi ar kopējo tirgu. Tādēļ atbalsts, kas neizpilda šos nosacījumus, automātiski ir ārpus apstiprinājuma lēmumu jomas un uzskatāms par nesavienojamu.

| (116) | Apsverot iepriekšminēto, Komisija secina, ka Komisijas apstiprinātā atbalsta kopsumma KWW pārstrukturēšanai ir EUR 637,5 miljoni (DM 1 246,9 miljoni). Attiecībā uz darbības atbalstu Komisija atzīmē, ka KWW nav saņēmusi EUR 42,1 miljoni (DM 82,400 miljoni), kas atbilst atteikumam no iepriekšējiem parādiem, un ka KWW ir saņēmusi konkurences atbalstu par EUR 5,4 miljoniem (DM 10,5 miljoni) mazāk nekā plānots. |
| --- | --- |

(116)

Apsverot iepriekšminēto, Komisija secina, ka Komisijas apstiprinātā atbalsta kopsumma KWW pārstrukturēšanai ir EUR 637,5 miljoni (DM 1 246,9 miljoni). Attiecībā uz darbības atbalstu Komisija atzīmē, ka KWW nav saņēmusi EUR 42,1 miljoni (DM 82,400 miljoni), kas atbilst atteikumam no iepriekšējiem parādiem, un ka KWW ir saņēmusi konkurences atbalstu par EUR 5,4 miljoniem (DM 10,5 miljoni) mazāk nekā plānots.

| (117) | Tā kā KWW neizpildīja pasūtījumus par “naudas nesējiem”, tā acīmredzami nevarēja saņemt kompensāciju par zaudējumiem, kas radušies no minētajiem līgumiem. Kā skaidrots iepriekš, tāpēc netiek ņemta vērā šī atbalsta nesamaksāšana. |
| --- | --- |

(117)

Tā kā KWW neizpildīja pasūtījumus par “naudas nesējiem”, tā acīmredzami nevarēja saņemt kompensāciju par zaudējumiem, kas radušies no minētajiem līgumiem. Kā skaidrots iepriekš, tāpēc netiek ņemta vērā šī atbalsta nesamaksāšana.

| (118) | Komisija atzīmē, ka saskaņā ar revidenta ziņojumu par KWW saņemto atbalstu līdz 1995. gada 31. decembrim KWW saņēma EUR 230,08 miljonus (450 miljoni DM) tieši zaudējumu kompensācijai un EUR 31,95 miljonus (62,5 miljoni DM) kā kompensāciju par nesaņemto konkurences atbalstu, kopā saņemot EUR 262 miljonus (DM 512,5 miljoni) par zaudējumu kompensāciju pārstrukturēšanas periodā. |
| --- | --- |

(118)

Komisija atzīmē, ka saskaņā ar revidenta ziņojumu par KWW saņemto atbalstu līdz 1995. gada 31. decembrim KWW saņēma EUR 230,08 miljonus (450 miljoni DM) tieši zaudējumu kompensācijai un EUR 31,95 miljonus (62,5 miljoni DM) kā kompensāciju par nesaņemto konkurences atbalstu, kopā saņemot EUR 262 miljonus (DM 512,5 miljoni) par zaudējumu kompensāciju pārstrukturēšanas periodā.

| (119) | Komisija turklāt atzīmē, ka Vācijas 1999. gada 30. jūnija vēstulē iesniegtie dokumenti, ieskaitot revidenta 1997. gada 25. aprīļa paziņojumu, norāda, ka zaudējumi, kas bija jāsedz ar apstiprināto atbalstu, 1996. gada 31. decembrī sasniedza tikai EUR 201,048 miljonus (393,216 miljoni DM). Ņemot vērā iepriekšminētos papildu zaudējumus no atsevišķām garantijām, šī summa ir jāpalielina par EUR (...) (DM (...)) līdz EUR 206,613 miljoniem (DM 404,101 miljoni). |
| --- | --- |

(119)

Komisija turklāt atzīmē, ka Vācijas 1999. gada 30. jūnija vēstulē iesniegtie dokumenti, ieskaitot revidenta 1997. gada 25. aprīļa paziņojumu, norāda, ka zaudējumi, kas bija jāsedz ar apstiprināto atbalstu, 1996. gada 31. decembrī sasniedza tikai EUR 201,048 miljonus (393,216 miljoni DM). Ņemot vērā iepriekšminētos papildu zaudējumus no atsevišķām garantijām, šī summa ir jāpalielina par EUR (...) (DM (...)) līdz EUR 206,613 miljoniem (DM 404,101 miljoni).

| (120) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija atzīmē, ka pēc tās rīcībā esošās informācijas KWW ir saņēmusi EUR 262,037 miljonu (DM 512,5 miljoni) atbalstu zaudējumu kompensācijai pārstrukturēšanas laikā, kamēr faktiskie zaudējumi pārstrukturēšanas laikā sasniedza tikai EUR 206,613 miljoni (DM 404,101 miljoni). Tas norāda, ka KWW ir saņēmusi pārmaksātu darbības atbalstu EUR 55,423 miljonus (DM 108,399 miljoni) zaudējumu kompensācijai. |
| --- | --- |

(120)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija atzīmē, ka pēc tās rīcībā esošās informācijas KWW ir saņēmusi EUR 262,037 miljonu (DM 512,5 miljoni) atbalstu zaudējumu kompensācijai pārstrukturēšanas laikā, kamēr faktiskie zaudējumi pārstrukturēšanas laikā sasniedza tikai EUR 206,613 miljoni (DM 404,101 miljoni). Tas norāda, ka KWW ir saņēmusi pārmaksātu darbības atbalstu EUR 55,423 miljonus (DM 108,399 miljoni) zaudējumu kompensācijai.

| (121) | Tomēr Komisija ņem vērā, ka Kvaerner nav saņēmusi EUR 42,1 miljonus (DM 82,4 miljoni) darbības atbalstu pārstrukturēšanai, ko agrāk apstiprinājusi Komisija. Tādējādi šo summu var atskaitīt no pārmaksātā atbalsta par zaudējumu kompensāciju. Pārmaksātā zaudējumu kompensācijas atbalsta un nesaņemtā darbības atbalsta savstarpējais norēķins atbilst apstiprinājuma lēmumos minētajām Komisijas saistībām rūpēties par to, ka pretendents saņem tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu. No tā seko, ka ir jāatlīdzina tikai atbalsta summa EUR 13 293 077 (DM 25 999 000). |
| --- | --- |

(121)

Tomēr Komisija ņem vērā, ka Kvaerner nav saņēmusi EUR 42,1 miljonus (DM 82,4 miljoni) darbības atbalstu pārstrukturēšanai, ko agrāk apstiprinājusi Komisija. Tādējādi šo summu var atskaitīt no pārmaksātā atbalsta par zaudējumu kompensāciju. Pārmaksātā zaudējumu kompensācijas atbalsta un nesaņemtā darbības atbalsta savstarpējais norēķins atbilst apstiprinājuma lēmumos minētajām Komisijas saistībām rūpēties par to, ka pretendents saņem tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu. No tā seko, ka ir jāatlīdzina tikai atbalsta summa EUR 13 293 077 (DM 25 999 000).

| (122) | Lai gan Komisija nav uzsākusi procedūru šajā lietā, KWW ir sniegusi šādu skaidrojumu par skaidras naudas kustību, aptuveni DM 400 miljoniem, par ko Vācijas prese ziņoja 1999. gada 12. jūnijā, un kas bija iemesls Komisijas pieprasījumam pēc informācijas (skatīt 1. daļu). |
| --- | --- |

(122)

Lai gan Komisija nav uzsākusi procedūru šajā lietā, KWW ir sniegusi šādu skaidrojumu par skaidras naudas kustību, aptuveni DM 400 miljoniem, par ko Vācijas prese ziņoja 1999. gada 12. jūnijā, un kas bija iemesls Komisijas pieprasījumam pēc informācijas (skatīt 1. daļu).

| (123) | Kvaerner grupa bija ieviesusi skaidras naudas koncentrācijas sistēmu, kā ietvaros visa ienākošā skaidrā nauda no dažādiem uzņēmumiem tika apvienota, un no kuras maksāja visus skaidras naudas maksājumus par saistībām un citiem maksājumiem. KWW sāka izmantot šos kopējos līdzekļus 1998. gadā. KWW ieguldījumi skaidras naudas kopējā fondā notika atmaksājamu aizdevumu formā no KWW savam mātes uzņēmumam Kvaerner a.s. |
| --- | --- |

(123)

Kvaerner grupa bija ieviesusi skaidras naudas koncentrācijas sistēmu, kā ietvaros visa ienākošā skaidrā nauda no dažādiem uzņēmumiem tika apvienota, un no kuras maksāja visus skaidras naudas maksājumus par saistībām un citiem maksājumiem. KWW sāka izmantot šos kopējos līdzekļus 1998. gadā. KWW ieguldījumi skaidras naudas kopējā fondā notika atmaksājamu aizdevumu formā no KWW savam mātes uzņēmumam Kvaerner a.s.

| (124) | Attiecībā uz skaidras naudas koncentrēšanu, ko veikusi Kvaerner a.s., jāatzīmē, ka (...). |
| --- | --- |

(124)

Attiecībā uz skaidras naudas koncentrēšanu, ko veikusi Kvaerner a.s., jāatzīmē, ka (...).

| (125) | Skaidras naudas kopīgais fonds uzņēmumam KWW sasniedza maksimumu EUR 172,877 miljoni 1999. gada jūnijā (lielāks, nepareizs skaitlis EUR 200 miljoni tika kļūdaini publicēts presē), kur EUR (...) kalpoja kā papildu nodrošinājums garantijām. KWW saistības izmaksāja no skaidras naudas fonda uzreiz pēc tam, tādējādi samazinot skaidras naudas fonda summu par EUR (...), atstājot apmēram EUR (...) kā “brīvu” skaidru naudu. |
| --- | --- |

(125)

Skaidras naudas kopīgais fonds uzņēmumam KWW sasniedza maksimumu EUR 172,877 miljoni 1999. gada jūnijā (lielāks, nepareizs skaitlis EUR 200 miljoni tika kļūdaini publicēts presē), kur EUR (...) kalpoja kā papildu nodrošinājums garantijām. KWW saistības izmaksāja no skaidras naudas fonda uzreiz pēc tam, tādējādi samazinot skaidras naudas fonda summu par EUR (...), atstājot apmēram EUR (...) kā “brīvu” skaidru naudu.

| (126) | Kopējā pieejamā skaidrā nauda 1999. gada jūnijā radās no pozitīvas skaidras naudas plūsmas, kas radās laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam, no kuģu īpašnieku veiktajiem maksājumiem par piegādēm 1998. gadā un 1999. gada sākumā, ka arī ievērojamām pirmajām iemaksām uz ļoti lielo kuģu būvniecības pasūtījumu rēķina (šādi maksājumi no 1998. gada vidus līdz 1999. gada jūnijam sasniedza EUR (...)). Skaidras naudas līdzekļu straujas palielināšanās īslaicīgo dabu 1991. gada jūnijā un saistību ar avansa maksājumiem parāda arī fakts, ka 1999. gada beigās kopējā skaidrās naudas fondā bija tikai EUR (...) par labu KWW, savukārt avansa maksājumi par jaunajiem pasūtījumiem tajā laikā sastādīja EUR (...). |
| --- | --- |

(126)

Kopējā pieejamā skaidrā nauda 1999. gada jūnijā radās no pozitīvas skaidras naudas plūsmas, kas radās laikā no 1996. gada līdz 1998. gadam, no kuģu īpašnieku veiktajiem maksājumiem par piegādēm 1998. gadā un 1999. gada sākumā, ka arī ievērojamām pirmajām iemaksām uz ļoti lielo kuģu būvniecības pasūtījumu rēķina (šādi maksājumi no 1998. gada vidus līdz 1999. gada jūnijam sasniedza EUR (...)). Skaidras naudas līdzekļu straujas palielināšanās īslaicīgo dabu 1991. gada jūnijā un saistību ar avansa maksājumiem parāda arī fakts, ka 1999. gada beigās kopējā skaidrās naudas fondā bija tikai EUR (...) par labu KWW, savukārt avansa maksājumi par jaunajiem pasūtījumiem tajā laikā sastādīja EUR (...).

| (127) | Šie faktori rāda, ka skaidras naudas kustība, par ko ziņoja Vācijas prese, acīmredzami nav radusies no pārmaksātā atbalsta pārstrukturēšanas periodā, kas tika piešķirts līdz 1995. gadam. |
| --- | --- |

(127)

Šie faktori rāda, ka skaidras naudas kustība, par ko ziņoja Vācijas prese, acīmredzami nav radusies no pārmaksātā atbalsta pārstrukturēšanas periodā, kas tika piešķirts līdz 1995. gadam.

VI.   PROCEDŪRAS ILGUMS

| (128) | Kā jau minēts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Vācijas prese 1999. gada 12. jūnijā ziņoja, ka Kvaerner Warnow Werft ir aizdevusi aptuveni DM 400 miljonus savam mātes uzņēmumam Kvaerner a.s. Komisija 1999. gada 16. jūnija vēstulē prasīja detalizētu informāciju no Vācijas par pārskaitīto naudas līdzekļu izcelsmi, lai garantētu, ka šajos naudas līdzekļos neietilpa tā pārstrukturēšanas atbalsta pārpalikums, ko firmai samaksāja 1993. – 1995. gadā vai kādi citi atbalsta elementi. Vācija visbeidzot atsūtīja visu pieprasīto informāciju 1999. gada 16. septembra vēstulē (skatīt arī I.1. un I.2. punktu lēmumā par procedūras uzsākšanu). |
| --- | --- |

(128)

Kā jau minēts lēmumā par procedūras uzsākšanu, Vācijas prese 1999. gada 12. jūnijā ziņoja, ka Kvaerner Warnow Werft ir aizdevusi aptuveni DM 400 miljonus savam mātes uzņēmumam Kvaerner a.s. Komisija 1999. gada 16. jūnija vēstulē prasīja detalizētu informāciju no Vācijas par pārskaitīto naudas līdzekļu izcelsmi, lai garantētu, ka šajos naudas līdzekļos neietilpa tā pārstrukturēšanas atbalsta pārpalikums, ko firmai samaksāja 1993. – 1995. gadā vai kādi citi atbalsta elementi. Vācija visbeidzot atsūtīja visu pieprasīto informāciju 1999. gada 16. septembra vēstulē (skatīt arī I.1. un I.2. punktu lēmumā par procedūras uzsākšanu).

| (129) | Komisija 2000. gada 29. februāra vēstulē paziņoja Vācijai par savu lēmumu uzsākt procedūru saskaņā ar EK Līguma 82. panta 2. punktu par iepriekšminēto atbalstu (10). Eiropas Kopienu Tiesa nosprieda apvienotajās Lietās C-74/00 P un C-75/00 P (11), ka “juridiskas noteiktības principam jāattur Komisija no tā, ka Komisija var kavēties ar savu tiesību izmantošanu neierobežotu laiku”. Tas nav attiecināms uz šo procedūru, jo Padomes 1999. gada 22. marta Procedūras Regula (12) (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai, ietver noteikumu par izmeklēšanas ilgumu. Ievērojot 7. panta 6. un 7. punktu, “Komisija, cik iespējams, cenšas pieņemt lēmumu 18 mēnešos pēc procedūras sākšanas. ... Pēc 6. punktā minētā termiņa beigām, ja attiecīgā dalībvalsts to lūdz, Komisija divos mēnešos pieņem lēmumu, kas pamatojas uz tai pieejamo informāciju.” Komisija konstatē, ka Vācija neprasīja šī noteikuma piemērošanu. |
| --- | --- |

(129)

Komisija 2000. gada 29. februāra vēstulē paziņoja Vācijai par savu lēmumu uzsākt procedūru saskaņā ar EK Līguma 82. panta 2. punktu par iepriekšminēto atbalstu (10). Eiropas Kopienu Tiesa nosprieda apvienotajās Lietās C-74/00 P un C-75/00 P (11), ka “juridiskas noteiktības principam jāattur Komisija no tā, ka Komisija var kavēties ar savu tiesību izmantošanu neierobežotu laiku”. Tas nav attiecināms uz šo procedūru, jo Padomes 1999. gada 22. marta Procedūras Regula (12) (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai, ietver noteikumu par izmeklēšanas ilgumu. Ievērojot 7. panta 6. un 7. punktu, “Komisija, cik iespējams, cenšas pieņemt lēmumu 18 mēnešos pēc procedūras sākšanas. ... Pēc 6. punktā minētā termiņa beigām, ja attiecīgā dalībvalsts to lūdz, Komisija divos mēnešos pieņem lēmumu, kas pamatojas uz tai pieejamo informāciju.” Komisija konstatē, ka Vācija neprasīja šī noteikuma piemērošanu.

| (130) | Turklāt Vācija 2003. gada 4. jūnija vēstulē un atbalsta saņēmēja mātes uzņēmums, kura prasību ar 2004. gada 5. janvāra vēstuli atbalstīja Norvēģijas rūpniecības un tirdzniecības ministrija, lūdza Komisijai nepieņemt Lēmumu, kamēr Tiesa nedod savu spriedumu Lietā C-181/02 P (13). Šī iemesla dēļ KWW nevar apgalvot, ka “juridiskas noteiktības princips” ir pārkāpts, jo uzņēmums turpināja sarunas ar Komisiju un pat uzrādīja jaunus, kaut arī mazāk pārliecinošus, dokumentus 2004. gada maijā. |
| --- | --- |

(130)

Turklāt Vācija 2003. gada 4. jūnija vēstulē un atbalsta saņēmēja mātes uzņēmums, kura prasību ar 2004. gada 5. janvāra vēstuli atbalstīja Norvēģijas rūpniecības un tirdzniecības ministrija, lūdza Komisijai nepieņemt Lēmumu, kamēr Tiesa nedod savu spriedumu Lietā C-181/02 P (13). Šī iemesla dēļ KWW nevar apgalvot, ka “juridiskas noteiktības princips” ir pārkāpts, jo uzņēmums turpināja sarunas ar Komisiju un pat uzrādīja jaunus, kaut arī mazāk pārliecinošus, dokumentus 2004. gada maijā.

VII.   SECINĀJUMS

| (131) | Komisija uzsver, ka ne tikai lēmumi par Kvaerner Warnow Werft atbalsta apstiprināšanu bija īpaši un vienreizēji, bet arī apstākļi, kādos tie tika pieņemti un kas bija saistīti ar Vācijas atkalapvienošanos. Jo īpaši, lēmumus pieņēma uz īpaša juridiska pamata – tas ir Direktīvas 90/684/EEK 10.a pants – atļaujot ārkārtīgi lielas atbalsta summas. Vienlaikus Padome noteica ļoti īsu laiku atbalsta izmaksai (līdz 1993. gada 31. decembrim). Tā kā paredzētās atbalsta summas balstījās tikai uz aptuveniem aprēķiniem, lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir uzsvērts, ka Komisija jānodrošina to, ka kuģu būvētavas jaunajās pavalstīs saņems tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu. Šāds īpašs noteikums par kontroli, pamatojoties uz faktiskajiem rezultātiem, attiecībā uz neparasto un ārkārtējo atbalsta summu savienojamību varēja tikt īstenots ar atbalsta pāriešanas ziņojumiem. Šie ziņojumi nodrošināja, ka neviens cits uzņēmums kā tikai KWW gūs labumu no atbalsta, bet arī paredzēja īpašu ziņošanu par Kvaerner saņemto atbalsta summu un tās zaudējumiem no atsevišķiem kuģu būvniecības līgumiem, kuriem bija paredzēta atbalsta kompensācija. |
| --- | --- |

(131)

Komisija uzsver, ka ne tikai lēmumi par Kvaerner Warnow Werft atbalsta apstiprināšanu bija īpaši un vienreizēji, bet arī apstākļi, kādos tie tika pieņemti un kas bija saistīti ar Vācijas atkalapvienošanos. Jo īpaši, lēmumus pieņēma uz īpaša juridiska pamata – tas ir Direktīvas 90/684/EEK 10.a pants – atļaujot ārkārtīgi lielas atbalsta summas. Vienlaikus Padome noteica ļoti īsu laiku atbalsta izmaksai (līdz 1993. gada 31. decembrim). Tā kā paredzētās atbalsta summas balstījās tikai uz aptuveniem aprēķiniem, lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir uzsvērts, ka Komisija jānodrošina to, ka kuģu būvētavas jaunajās pavalstīs saņems tikai pārstrukturēšanai vajadzīgo atbalstu. Šāds īpašs noteikums par kontroli, pamatojoties uz faktiskajiem rezultātiem, attiecībā uz neparasto un ārkārtējo atbalsta summu savienojamību varēja tikt īstenots ar atbalsta pāriešanas ziņojumiem. Šie ziņojumi nodrošināja, ka neviens cits uzņēmums kā tikai KWW gūs labumu no atbalsta, bet arī paredzēja īpašu ziņošanu par Kvaerner saņemto atbalsta summu un tās zaudējumiem no atsevišķiem kuģu būvniecības līgumiem, kuriem bija paredzēta atbalsta kompensācija.

| (132) | Tā kā lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir skaidri noteikts, ka tikai pārstrukturēšanai nepieciešamais atbalsts veidos savienojamu atbalstu un tiks izveidota īpašu uzraudzība zaudējumu kontrolei no kuģu būvniecības līgumiem, atbalsta saņēmējs nevar atsaukties uz tiesiskās paļāvības principu. Komisija nekad nav paziņojusi, ka pretrunā ar lēmumu tekstu, tās saistībām pret Padomi un īpaši veikto uzraudzību, atbalstu zaudējumu kompensācijai varētu uzskatīt par vienotu maksājumu. KWW zināja, ka šādām lielām atbalsta summām, kas balstījās uz aptuveniem izmaksu aprēķiniem, veiktiem īsā laika periodā, nemainīga subsīdija nebūtu savienojama ar atbalsta pienācīgu kontroli. |
| --- | --- |

(132)

Tā kā lēmumos par atbalsta apstiprināšanu ir skaidri noteikts, ka tikai pārstrukturēšanai nepieciešamais atbalsts veidos savienojamu atbalstu un tiks izveidota īpašu uzraudzība zaudējumu kontrolei no kuģu būvniecības līgumiem, atbalsta saņēmējs nevar atsaukties uz tiesiskās paļāvības principu. Komisija nekad nav paziņojusi, ka pretrunā ar lēmumu tekstu, tās saistībām pret Padomi un īpaši veikto uzraudzību, atbalstu zaudējumu kompensācijai varētu uzskatīt par vienotu maksājumu. KWW zināja, ka šādām lielām atbalsta summām, kas balstījās uz aptuveniem izmaksu aprēķiniem, veiktiem īsā laika periodā, nemainīga subsīdija nebūtu savienojama ar atbalsta pienācīgu kontroli.

| (133) | Komisija tāpēc uzskata, ka Vācijas piešķirtais darbības atbalsts EUR 13 293 077 (DM 25 999 000) uzņēmumam KWW neatbilda noteikumam Komisijas lēmumos, kuri paziņoti Vācijai 1993. gada 3. marta un 1994. gada 17. janvāra vēstulēs, saskaņā ar kuru kuģu būvētavas jaunajās pavalstīs atbalstu saņem tikai tādā apmērā, kāds nepieciešams to pārstrukturēšanai. Tā kā atbilstoši EK Līguma 87. panta 3. punkta e) apakšpunktam par savienojamu ar kopējo tirgu var uzskatīt tikai tādu atbalstu, kas atbilst saskaņā ar Direktīvu 90/684/EEK pieņemtajiem Komisijas lēmumiem, Komisija secina, ka saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu atbalsts EUR 13 293 077 (DM 25 999 000) apmērā ir nesavienojams ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(133)

Komisija tāpēc uzskata, ka Vācijas piešķirtais darbības atbalsts EUR 13 293 077 (DM 25 999 000) uzņēmumam KWW neatbilda noteikumam Komisijas lēmumos, kuri paziņoti Vācijai 1993. gada 3. marta un 1994. gada 17. janvāra vēstulēs, saskaņā ar kuru kuģu būvētavas jaunajās pavalstīs atbalstu saņem tikai tādā apmērā, kāds nepieciešams to pārstrukturēšanai. Tā kā atbilstoši EK Līguma 87. panta 3. punkta e) apakšpunktam par savienojamu ar kopējo tirgu var uzskatīt tikai tādu atbalstu, kas atbilst saskaņā ar Direktīvu 90/684/EEK pieņemtajiem Komisijas lēmumiem, Komisija secina, ka saskaņā ar EK Līguma 87. panta 1. punktu atbalsts EUR 13 293 077 (DM 25 999 000) apmērā ir nesavienojams ar kopējo tirgu.

| (134) | Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu par negatīviem lēmumiem lietās par nelikumīgu atbalstu Komisija nolemj, ka attiecīgajai dalībvalstij jāveic nepieciešamie pasākumi, lai atgūtu nelikumīgo atbalstu no saņēmēja. Atgūstamajā atbalstā iekļauj arī procentus, sākot no dienas, kurā tas bija saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskai atmaksai, |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. panta 1. punktu par negatīviem lēmumiem lietās par nelikumīgu atbalstu Komisija nolemj, ka attiecīgajai dalībvalstij jāveic nepieciešamie pasākumi, lai atgūtu nelikumīgo atbalstu no saņēmēja. Atgūstamajā atbalstā iekļauj arī procentus, sākot no dienas, kurā tas bija saņēmēja rīcībā, līdz tā faktiskai atmaksai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Vācijas piešķirtais valsts atbalsts par labu Kvaerner Warnow Werft GmbH EUR 13 293 077 (DM 25 999 000) apmērā nav savienojams ar kopējo tirgu.

2. pants

1.   Vācija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu no saņēmēja 1. pantā minēto atbalstu, kas saņēmējam bija pieejams nelikumīgi.

2.   Atbalsta atgūšana veicama bez kavēšanās un saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajām procedūrām ar noteikumu, ka tās pieļauj tūlītēju un efektīvu šī lēmuma izpildi.

3.   Atgūstamajā summā iekļauj procentus, sākot no dienas, kad nelikumīgais atbalsts nonāca saņēmēja rīcībā, līdz to faktiskai atmaksāšanai.

4.   Piemērojamā procentu likme jāaprēķina, pamatojoties uz atsauces likmi, kas izmantota reģionālā atbalsta subsīdijas ekvivalenta aprēķināšanai dienā, kad atbalstu pirmo reizi nodeva saņēmēja rīcībā.

5.   Procentu likmi, kas minēta 4. punktā, aprēķina par 3. punktā noteikto periodu, izmantojot salikto procentu aprēķina formulu

Ja ir pagājuši vairāk nekā pieci gadi no dienas, kurā atbalstu pirmo reizi nodeva saņēmēja rīcībā, līdz atprasīšanas dienai, procentu likmi pārrēķina ar piecu gadu ciklu, par pamatu ņemot to procentu likmi, kas bija spēkā pārrēķina veikšanas dienā.

3. pants

Vācija ziņo Komisijai par plānotajiem un jau veiktajiem izpildes pasākumiem divu mēnešu laikā no šī lēmuma paziņošanas. Šajā informācijā ir jāietver tā informācija, kas pieprasīta pielikumā pievienotajā veidlapā.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2004. gada 20. oktobrī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Mario MONTI

---

(1)  OV L 380, 31.12.1990., 27. lpp. Direktīva, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 94/73/EEK (OV L 351, 31.12.1994., 10. lpp.).

1

(2)  OV L 219, 4.8.1992., 54. lpp.

2

(3)  OV C 134, 13.5.2000., 5. lpp.

3

(4)  Summas EUR ir noapaļotas uz augšu. Precīza summas ir DM.

4

(5)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

5

(6)  Otrais teikums minētā lēmuma ceturtajā daļā ir šāds: “Tomēr Komisija, ņemot vērā Padomei uzdoto iepriekšminēto uzdevumu, var tikai apstiprināt atbalsta piešķiršanu, ciktāl tā nepieciešamība ir skaidri pierādīta, un nosacījumi, kas noteikti Padomes Direktīvā kā atbalsta priekšnosacījumi, tiek stingri ievēroti.”

6

(7)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  Lieta T-296/97 Alitalia pret Komisiju [2000] ECR II-3871. lpp., 74. daļa.

8

Alitalia pret Komisiju

(9)  Konfidenciāla informācija.

9

(10)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  Falck SpA un Acciaierie di Bolzano SpA pret Komisiju [2002] ECR I-7869. lpp., 140. daļa, atsaucoties uz Lietu 59/62 Geigy pret Komisiju [1972] ECR 787. lpp., 21. daļa.

11

Falck SpA un Acciaierie di Bolzano SpA pret Komisiju

Geigy pret Komisiju

(12)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

12

(13)  Komisija pret Kvaerner Warnow Werft [2004] vēl nav publicēts Eiropas Tiesas ziņojumos.

13

Komisija pret Kvaerner Warnow Werft

---

PIELIKUMS

Informācija attiecībā uz Komisijas Lēmuma 2005/374/EK īstenošanu

1.   Atgūstamās summas aprēķināšana

| 1.1. | Lūdzam sniegt šādu informāciju par nelikumīgā valsts atbalsta summu, kas ir nonākusi saņēmēja rīcībā:








  Samaksas datums(-i) (1) | Atbalsta apmērs (2) | Valūta | Saņēmējs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Lūdzam sniegt šādu informāciju par nelikumīgā valsts atbalsta summu, kas ir nonākusi saņēmēja rīcībā:

Samaksas datums(-i) (1)

Atbalsta apmērs (2)

Valūta

Saņēmējs

Komentāri:

| 1.2. | Lūdzam paskaidrot sīkāk, kā tiks aprēķināti procenti, kas maksājami par atgūstamo atbalsta summu? |
| --- | --- |

1.2.

Lūdzam paskaidrot sīkāk, kā tiks aprēķināti procenti, kas maksājami par atgūstamo atbalsta summu?

2.   Atbalsta atgūšanai plānotie un jau veiktie pasākumi

| 2.1. | Lūdzam aprakstīt sīkāk, kādi pasākumi jau ir veikti un kādi pasākumi tiek plānoti, lai veiktu tūlītēju un efektīvu atbalsta atgūšanu. Lūdzam arī paskaidrot, kādi alternatīvi pasākumi atbalsta atlīdzināšanai ir iespējami saskaņā ar valsts tiesību aktiem? Lūdzam arī norādīt, ja nepieciešams, juridisko pamatu veiktajiem/plānotajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

2.1.

Lūdzam aprakstīt sīkāk, kādi pasākumi jau ir veikti un kādi pasākumi tiek plānoti, lai veiktu tūlītēju un efektīvu atbalsta atgūšanu. Lūdzam arī paskaidrot, kādi alternatīvi pasākumi atbalsta atlīdzināšanai ir iespējami saskaņā ar valsts tiesību aktiem? Lūdzam arī norādīt, ja nepieciešams, juridisko pamatu veiktajiem/plānotajiem pasākumiem.

| 2.2. | Līdz kurai dienai tiks pabeigta atbalsta atgūšana? |
| --- | --- |

2.2.

Līdz kurai dienai tiks pabeigta atbalsta atgūšana?

3.   Jau veiktā atbalsta atgūšana

| 3.1. | Lūdzam sniegt šādu informāciju par atbalsta apmēriem, kas jau atgūti no saņēmēja:








  Datums(-i) (3) | Atmaksātā atbalsta apmērs | Valūta | Saņēmējs |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Lūdzam sniegt šādu informāciju par atbalsta apmēriem, kas jau atgūti no saņēmēja:

Datums(-i) (3)

Atmaksātā atbalsta apmērs

Valūta

Saņēmējs

| 3.2. | Lūdzam pievienot informāciju, kas dokumentē iepriekš 3.1. punkta tabulā minēto atbalsta apmēru atmaksāšanu. |
| --- | --- |

3.2.

Lūdzam pievienot informāciju, kas dokumentē iepriekš 3.1. punkta tabulā minēto atbalsta apmēru atmaksāšanu.

---

(1)  Datums(-i), kurā atbalsts (tā atsevišķi maksājumi) ir nonācis saņēmēja rīcībā (ciktāl pasākums sastāv no vairākiem maksājumiem un kompensācijām, izmantot atsevišķas rindas).

(2)  Atbalsta apmērs, kas nonācis saņēmēja rīcībā (bruto atbalsta ekvivalentos).

(3)  Datums(-i), kurā atbalsts ir atmaksāts.

---

EIROPAS EKONOMISKĀ ZONA

EBTA Uzraudzības Iestāde

| 12.5.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 120/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 120/39

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 198/03/KOL

(2003. gada 5. novembris),

ar kuru četrdesmito reizi tiek izdarīti grozījumi procedūras un materiālo tiesību noteikumos valsts atbalsta jomā un tiek svītrotas nodaļas par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, de minimis atbalstu, mācību atbalstu un nodarbinātības atbalstu

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (1), un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu un 26. protokolu,

ņemot vērā EBTA valstu starpā noslēgto līgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (2), jo īpaši tā 24. pantu, 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 3. protokola I daļas 1. pantu,

tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas līguma 24. pantu EBTA Uzraudzības iestāde realizē EEZ līguma noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu,

tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas līguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu EBTA Uzraudzības iestāde sniedz paziņojumus vai pamatnostādnes par jautājumiem, kas aplūkoti EEZ līgumā, ja šis līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas līgums to tieši paredz vai ja EBTA Uzraudzības iestāde uzskata to par vajadzīgu,

atsaucoties uz Procedūras un materiālo tiesību noteikumiem valsts atbalsta jomā (3), ko 1994. gada 19. janvārī pieņēma EBTA Uzraudzības iestāde (4),

tā kā 2001. gada 12. janvārī Eiropas Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 68/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (5),

tā kā 2001. gada 12. janvārī Eiropas Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 69/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (6),

tā kā 2001. gada 12. janvārī Eiropas Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (7),

tā kā 2002. gada 12. decembrī Eiropas Komisija ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2204/2002 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai (8),

tā kā šīs regulas ir saistītas arī ar Eiropas ekonomikas zonu un tagad ir iekļautas EEZ līguma XV pielikumā ar Apvienotās komitejas lēmumiem (9),

tā kā regulu par mācību atbalstu, atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un atbalstu nodarbinātībai 4. apsvērumā skaidri noteikts, ka pēc šo regulu stāšanās spēkā vairs netiek piemēroti pastāvošie norādījumi un struktūras jomās, ko tagad aptver šīs regulas,

tā kā tādā skatījumā vairs nav svarīga un ir jāsvītro atbilstošā 10. nodaļa par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, 18. nodaļa par nodarbinātību un 18. A nodaļa par mācību atbalstu valsts atbalsta pamatnostādnēs,

tā kā, neskatoties uz to, ka Regulā (EK) Nr. 69/2001 trūkst skaidra formulējuma par de minimis atbalstu, tas pats tiek piemērots valsts atbalsta pamatnostādņu 12. nodaļai, kurā vispusīgi ietverti visi noteikumi par de minimis atbalstu,

tā kā visā Eiropas ekonomikas zonā jānodrošina vienveidīga EEZ valsts atbalsta noteikumu piemērošana,

pēc apspriešanās ar Eiropas Komisiju,

atsaucoties uz to, ka EBTA Uzraudzības iestāde par šo tematu ir apspriedusies ar EBTA valstīm daudzpusējā sanāksmē 2003. gada 20. jūnijā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

| 1. | Valsts atbalsta pamatnostādnēs tiek izdarīti grozījumi, svītrojot šādas to nodaļas:






  — | 10. nodaļu par atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, |
| --- | --- | --- |

1.

Valsts atbalsta pamatnostādnēs tiek izdarīti grozījumi, svītrojot šādas to nodaļas:

—

10. nodaļu par atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem,

| — | 12. nodaļu par de minimis noteikumiem un to piemērošanu, |
| --- | --- |

—

12. nodaļu par de minimis noteikumiem un to piemērošanu,

| — | 18. nodaļu par atbalstu nodarbinātībai, |
| --- | --- |

—

18. nodaļu par atbalstu nodarbinātībai,

| — | 18. A nodaļu par mācību atbalstu. |
| --- | --- |

—

18. A nodaļu par mācību atbalstu.

| 2. | EBTA valstis tiek informētas, nosūtot vēstuli, kurā ieļauta šā lēmuma kopija. |
| --- | --- |

2.

EBTA valstis tiek informētas, nosūtot vēstuli, kurā ieļauta šā lēmuma kopija.

| 3. | Eiropas Komisija tiek informēta saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu, nosūtot šā lēmuma kopiju. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Komisija tiek informēta saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu, nosūtot šā lēmuma kopiju.

| 4. | Lēmumu, ieskaitot pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikuma EEZ daļā. |
| --- | --- |

4.

Lēmumu, ieskaitot pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikuma EEZ daļā.

| 5. | Šis lēmums ir autentisks angļu valodā. |
| --- | --- |

5.

Šis lēmums ir autentisks angļu valodā.

Briselē, 2003. gada 5. novembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

priekšsēdētājs

Einar M. BULL

Kolēģijas loceklis

Hannes HAFSTEIN

---

(1)  Tālāk tekstā – EEZ līgums.

1

(2)  Tālāk tekstā – Uzraudzības iestādes un Tiesas līgums.

2

(3)  Tālāk tekstā – valsts atbalsta pamatnostādnes.

3

(4)  Sākotnēji publicēti OV L 231, 3.9.1994., un tā EEZ pielikumā Nr. 32 tajā pašā datumā, grozījumi pēdējo reizi izdarīti ar Kolēģijas 2003. gada 5. novembra Lēmumu Nr. 197/03/KOL (vēl nav publicēts).

4

(5)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 363/2004 (OV L 63, 28.2.2004., 20. lpp.).

5

(6)  OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.

6

(7)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 363/2004.

7

(8)  OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp.

8

(9)  Regula (EK) Nr. 68/2001 par mācības atbalstu ir iekļauta kā XV pielikuma 1. punkta d) apakšpunkts, Regula (EK) Nr. 69/2001 par de minimis atbalstu ir iekļauta kā XV pielikuma 1. punkta e) apakšpunkts, Regula (EK) Nr. 70/2001 par atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir iekļauta kā 1. punkta f) apakšpunkts, visi ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 88/2002 (OV L 266, 3.10.2002., 56. lpp., un EEZ pielikums Nr. 49, 3.10.2002., 42. lpp.). Regula (EK) Nr. 2204/2002 par nodarbinātības atbalstu ir iekļauta kā XV pielikuma 1. punkta g) apakšpunkts ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 83/2003 (OV L 257, 9.10.2003., 39. lpp.).

9

de minimis

---