# Uradni list L 121/13.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 121 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4813. maj 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 121

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4813. maj 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 713/2005 z dne 10. maja 2005 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 714/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 46 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 715/2005 z dne 12. maja 2005 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso z oznako KN 0202 in proizvode z oznako KN 02062991 (od 1. julija 2005 do 30. junija 2006) | 48 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 716/2005 z dne 12. maja 2005 o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso, namenjeno predelavi (1. julij 2005 do 30. junij 2006) | 53 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 717/2005 z dne 11. maja 2005 o petinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osamo bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in Talibani, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001 | 62 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 718/2005 z dne 12. maja 2005 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti | 64 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 719/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode | 65 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 720/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004 | 73 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 721/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004 | 75 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 722/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 13. maja 2005 | 76 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 723/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave | 78 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 724/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 25. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1327/2004 | 80 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 725/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 81 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 726/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita | 83 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 727/2005 z dne 12. maja 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1757/2004 | 84 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 728/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004 | 85 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 729/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005 | 86 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 713/2005 z dne 10. maja 2005 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije

1

Uredba Komisije (ES) št. 714/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

46

*

Uredba Komisije (ES) št. 715/2005 z dne 12. maja 2005 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso z oznako KN 0202 in proizvode z oznako KN 02062991 (od 1. julija 2005 do 30. junija 2006)

48

*

Uredba Komisije (ES) št. 716/2005 z dne 12. maja 2005 o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso, namenjeno predelavi (1. julij 2005 do 30. junij 2006)

53

*

Uredba Komisije (ES) št. 717/2005 z dne 11. maja 2005 o petinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osamo bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in Talibani, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001

62

*

Uredba Komisije (ES) št. 718/2005 z dne 12. maja 2005 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti

64

Uredba Komisije (ES) št. 719/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode

65

Uredba Komisije (ES) št. 720/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

73

Uredba Komisije (ES) št. 721/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

75

Uredba Komisije (ES) št. 722/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 13. maja 2005

76

Uredba Komisije (ES) št. 723/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave

78

Uredba Komisije (ES) št. 724/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 25. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1327/2004

80

Uredba Komisije (ES) št. 725/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

81

Uredba Komisije (ES) št. 726/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

83

Uredba Komisije (ES) št. 727/2005 z dne 12. maja 2005 v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1757/2004

84

Uredba Komisije (ES) št. 728/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004

85

Uredba Komisije (ES) št. 729/2005 z dne 12. maja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005

86

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 11. maja 2005 o spremembi Odločbe 90/255/EGS glede vpisa ovc moškega spola in koz v prilogo k rodovniški knjigi
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1409)

   (
  1
  ) | 87 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 11. maja 2005 o spremembi Odločbe 90/255/EGS glede vpisa ovc moškega spola in koz v prilogo k rodovniški knjigi
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1409)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1409)

1

87

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 127/2005 z dne 27. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 20/2002 o podrobnih pravilih za izvajanje posebnih režimov oskrbe za najbolj oddaljene regije, ki jih uvajajo Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001 (UL L 25, 28.1.2005) | 90 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 127/2005 z dne 27. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 20/2002 o podrobnih pravilih za izvajanje posebnih režimov oskrbe za najbolj oddaljene regije, ki jih uvajajo Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001 (UL L 25, 28.1.2005)

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 713/2005

z dne 10. maja 2005

o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra s poreklom iz Indije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti členov 18 in 19 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

I.   Prejšnja preiskava in obstoječi ukrepi

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 2164/98 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra, in sicer za amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v pakiranjih za prodajo na drobno („zadevni izdelek“), ki so razvrščeni pod oznake KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 in ex 2941 90 00 s poreklom iz Indije. Ti ukrepi so bili sprejeti v obliki ad valorem dajatev med 0 % in 12 % za uvoz določenih izvoznikov in v višini 14,6 % za uvoz ostalih izvoznikov. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 2164/98 (2) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz določenih antibiotikov širokega spektra, in sicer za amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v pakiranjih za prodajo na drobno („zadevni izdelek“), ki so razvrščeni pod oznake KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 in ex 2941 90 00 s poreklom iz Indije. Ti ukrepi so bili sprejeti v obliki ad valorem dajatev med 0 % in 12 % za uvoz določenih izvoznikov in v višini 14,6 % za uvoz ostalih izvoznikov.

II.   Zahteva za skupni pregled zaradi izteka ukrepa in vmesni pregled

| (2) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih dokončnih ukrepov, sta povezana proizvajalca podobnega izdelka, Sandoz GmbH, Avstrija, in Sandoz Industrial Products S.A., Španija, („vlagatelja“) Komisiji poslala zahtevo za začetek skupnega pregleda zaradi izteka ukrepa in vmesnega pregleda Uredbe (ES) št. 2164/98 v skladu s členoma 18(2) in 19(2) osnovne uredbe. Vlagatelja predstavljata večji delež, v tem primeru čez 40 %, skupne proizvodnje Skupnosti določenih antibiotikov širokega spektra. |
| --- | --- |

(2)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih dokončnih ukrepov, sta povezana proizvajalca podobnega izdelka, Sandoz GmbH, Avstrija, in Sandoz Industrial Products S.A., Španija, („vlagatelja“) Komisiji poslala zahtevo za začetek skupnega pregleda zaradi izteka ukrepa in vmesnega pregleda Uredbe (ES) št. 2164/98 v skladu s členoma 18(2) in 19(2) osnovne uredbe. Vlagatelja predstavljata večji delež, v tem primeru čez 40 %, skupne proizvodnje Skupnosti določenih antibiotikov širokega spektra.

| (3) | Zahteva je temeljila na dejstvu, da bi iztek ukrepov utegnil povzročiti nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja in škode industriji Skupnosti, ter da naj bi bila raven veljavnih ukrepov domnevno neustrezna za preprečitev subvencioniranja, ki je povzročalo škodo. |
| --- | --- |

(3)

Zahteva je temeljila na dejstvu, da bi iztek ukrepov utegnil povzročiti nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja in škode industriji Skupnosti, ter da naj bi bila raven veljavnih ukrepov domnevno neustrezna za preprečitev subvencioniranja, ki je povzročalo škodo.

| (4) | Pred začetkom skupnega pregleda zaradi izteka ukrepa in vmesnega pregleda ter v skladu s členi 22(1) in 10(9) osnovne uredbe je Komisija obvestila indijsko vlado („IV“), da je prejela ustrezno dokumentirano zahtevo za pregled. IV je bila povabljena na posvet, da se razjasni vsebina zahteve in doseže sporazumna rešitev. IV je zavrnila vabilo Komisije na posvet. |
| --- | --- |

(4)

Pred začetkom skupnega pregleda zaradi izteka ukrepa in vmesnega pregleda ter v skladu s členi 22(1) in 10(9) osnovne uredbe je Komisija obvestila indijsko vlado („IV“), da je prejela ustrezno dokumentirano zahtevo za pregled. IV je bila povabljena na posvet, da se razjasni vsebina zahteve in doseže sporazumna rešitev. IV je zavrnila vabilo Komisije na posvet.

III.   Začetek skupnega pregleda zaradi izteka ukrepa in vmesnega pregleda

| (5) | Komisija je preučila dokaze, ki sta jih predložila vlagatelja, in ugotovila, da upravičujejo začetek pregleda v skladu s členoma 18(2) in 19(2) osnovne uredbe. Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske Unije
   (4), začela skupni pregled zaradi izteka ukrepa in vmesni pregled Uredbe (ES) št. 2164/98. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je preučila dokaze, ki sta jih predložila vlagatelja, in ugotovila, da upravičujejo začetek pregleda v skladu s členoma 18(2) in 19(2) osnovne uredbe. Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske Unije
   (4), začela skupni pregled zaradi izteka ukrepa in vmesni pregled Uredbe (ES) št. 2164/98.

IV.   Obdobje preiskave

| (6) | Preiskava je potekala od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OP“). Preučevanje trendov, povezanih s škodo, je potekalo od 1. januarja 1999 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(6)

Preiskava je potekala od 1. aprila 2002 do 31. marca 2003 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OP“). Preučevanje trendov, povezanih s škodo, je potekalo od 1. januarja 1999 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).

V.   Stranke, ki jih preiskava zadeva

| (7) | Komisija je uradno obvestila vlagatelja, ostale znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in IV o začetku preiskave. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da pisno predložijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Predložene pisne in ustne pripombe strank so bile obravnavane in, kjer je bilo to primerno, upoštevane. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je uradno obvestila vlagatelja, ostale znane proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje, uporabnike in IV o začetku preiskave. Zainteresiranim strankam je bilo omogočeno, da pisno predložijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Predložene pisne in ustne pripombe strank so bile obravnavane in, kjer je bilo to primerno, upoštevane.

| (8) | Zaradi navidezno velikega števila proizvajalcev izvoznikov zadevnega izdelka iz Indije, ki so bili imenovani v zahtevi, je bila za ugotovitev subvencioniranja predvidena uporaba tehnik vzorčenja v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi navidezno velikega števila proizvajalcev izvoznikov zadevnega izdelka iz Indije, ki so bili imenovani v zahtevi, je bila za ugotovitev subvencioniranja predvidena uporaba tehnik vzorčenja v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

| (9) | Toda le omejeno število proizvajalcev izvoznikov se je odzvalo in predložilo zahtevane podatke za vzorčenje. Zato uporaba tehnik vzorčenja ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(9)

Toda le omejeno število proizvajalcev izvoznikov se je odzvalo in predložilo zahtevane podatke za vzorčenje. Zato uporaba tehnik vzorčenja ni bila potrebna.

| (10) | Komisija je poslala vprašalnike vsem zainteresiranim strankam, ki so se odzvale v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Odgovorilo je pet proizvajalcev Skupnosti, sedem proizvajalcev izvoznikov, dva dobavitelja in IV. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala vprašalnike vsem zainteresiranim strankam, ki so se odzvale v rokih, določenih v obvestilu o začetku. Odgovorilo je pet proizvajalcev Skupnosti, sedem proizvajalcev izvoznikov, dva dobavitelja in IV.

| (11) | Komisija je zahtevala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za ugotovitev subvencioniranja in škode, pa tudi za ugotovitev, ali obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode, in ali ohranjanje ali sprememba ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strank:






  1. | Proizvajalci Skupnosti
  DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemska), ki je tudi odgovoril na vprašalnik Komisije v imenu DSM Anti-Infectives Deretil S.A., Almeria, (Španija) in DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda, (Španija). V nadaljnjem besedilu so ta tri podjetja skupno imenovana „DSM“.
  Sandoz GmbH (prej Biochemie GmbH), Kundl (Avstrija), ki je tudi odgovoril na vprašalnik Komisije v imenu Sandoz Industrial Products S.A. (prej Biochemie S.A.), Barcelona (Španija). V nadaljnjem besedilu sta ti dve podjetji skupno imenovani „Sandoz“. |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija je zahtevala in preverila vse podatke, ki so bili po njenem mnenju potrebni za ugotovitev subvencioniranja in škode, pa tudi za ugotovitev, ali obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode, in ali ohranjanje ali sprememba ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom Skupnosti. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strank:

1.

Proizvajalci Skupnosti

DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemska), ki je tudi odgovoril na vprašalnik Komisije v imenu DSM Anti-Infectives Deretil S.A., Almeria, (Španija) in DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda, (Španija). V nadaljnjem besedilu so ta tri podjetja skupno imenovana „DSM“.

Sandoz GmbH (prej Biochemie GmbH), Kundl (Avstrija), ki je tudi odgovoril na vprašalnik Komisije v imenu Sandoz Industrial Products S.A. (prej Biochemie S.A.), Barcelona (Španija). V nadaljnjem besedilu sta ti dve podjetji skupno imenovani „Sandoz“.

| 2. | Indijska vlada
  Ministrstvo za trgovino, New Delhi |
| --- | --- |

2.

Indijska vlada

Ministrstvo za trgovino, New Delhi

| 3. | Proizvajalci izvozniki v Indiji
  KDL Biotech Ltd. (prej Kopran Ltd.), Bombaj,
  Orchid Pharmaceuticals in Chemicals Ltd., Čenaj,
  Nectar Lifesciences Ltd., Čandigar,
  Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi,
  Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi,
  Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad,
  Surya Pharmaceutical Ltd., Čandigar. |
| --- | --- |

3.

Proizvajalci izvozniki v Indiji

KDL Biotech Ltd. (prej Kopran Ltd.), Bombaj,

Orchid Pharmaceuticals in Chemicals Ltd., Čenaj,

Nectar Lifesciences Ltd., Čandigar,

Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi,

Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi,

Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad,

Surya Pharmaceutical Ltd., Čandigar.

VI.   Razkritje in pripombe na postopek

| (12) | IV in ostale zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in preudarki, na osnovi katerih naj bi se predlagala nadaljnja uporaba ukrepov. Določen je bil tudi razumen rok za pripombe. Določene stranke so predložile svoje pisne pripombe. Poleg tega so IV in trije proizvajalci izvozniki na zaslišanjih po razkritju predstavili svoja stališča in po zaslišanju predložili povzetke svojih stališč. Vsi predlogi in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kot je opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(12)

IV in ostale zainteresirane stranke so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in preudarki, na osnovi katerih naj bi se predlagala nadaljnja uporaba ukrepov. Določen je bil tudi razumen rok za pripombe. Določene stranke so predložile svoje pisne pripombe. Poleg tega so IV in trije proizvajalci izvozniki na zaslišanjih po razkritju predstavili svoja stališča in po zaslišanju predložili povzetke svojih stališč. Vsi predlogi in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kot je opisano v nadaljevanju.

| (13) | IV in en proizvajalec izvoznik sta med zaslišanjem po razkritju opozorila, da vlagatelja ne izdelujeta ene vrste podobnega izdelka, tj. cefaleksina, in trdila, da je treba začetek preiskave glede te vrste podobnega izdelka razveljaviti. |
| --- | --- |

(13)

IV in en proizvajalec izvoznik sta med zaslišanjem po razkritju opozorila, da vlagatelja ne izdelujeta ene vrste podobnega izdelka, tj. cefaleksina, in trdila, da je treba začetek preiskave glede te vrste podobnega izdelka razveljaviti.

| (14) | V odgovor na ta predlog je treba poudariti, da je bilo že v prvotni preiskavi ugotovljeno, da vse vrste izdelka, ki so bile predmet preiskave (glej v nadaljevanju oddelek B), tvorijo eno kategorijo izdelka (5). Vse vrste spadajo v isto kategorijo, tj. nepakirani semi-sintetični antibiotiki širokega spektra, in imajo enako uporabo, to je vključitev v končne dozirane oblike, ki so učinkovite za zdravljenje številnih nalezljivih bolezni. Ker torej za namene tega postopka vse vrste tvorijo en izdelek, ki ga proizvajata vlagatelja, se ta argument zavrne. |
| --- | --- |

(14)

V odgovor na ta predlog je treba poudariti, da je bilo že v prvotni preiskavi ugotovljeno, da vse vrste izdelka, ki so bile predmet preiskave (glej v nadaljevanju oddelek B), tvorijo eno kategorijo izdelka (5). Vse vrste spadajo v isto kategorijo, tj. nepakirani semi-sintetični antibiotiki širokega spektra, in imajo enako uporabo, to je vključitev v končne dozirane oblike, ki so učinkovite za zdravljenje številnih nalezljivih bolezni. Ker torej za namene tega postopka vse vrste tvorijo en izdelek, ki ga proizvajata vlagatelja, se ta argument zavrne.

| (15) | IV in en proizvajalec izvoznik sta ugovarjala, da odgovori na vprašalnik proizvajalcev Skupnosti, ki niso zaupni, niso bili dovolj podrobni in niso bili izpolnjeni v skladu s členom 29 osnovne uredbe. Trdila sta, da zaradi pomanjkanja informacij v odgovorih, ki niso zaupni, sodelujoči proizvajalci izvozniki niso imeli priložnosti učinkovito braniti svojih interesov glede analize škode in vzročne zveze. |
| --- | --- |

(15)

IV in en proizvajalec izvoznik sta ugovarjala, da odgovori na vprašalnik proizvajalcev Skupnosti, ki niso zaupni, niso bili dovolj podrobni in niso bili izpolnjeni v skladu s členom 29 osnovne uredbe. Trdila sta, da zaradi pomanjkanja informacij v odgovorih, ki niso zaupni, sodelujoči proizvajalci izvozniki niso imeli priložnosti učinkovito braniti svojih interesov glede analize škode in vzročne zveze.

| (16) | V tej zvezi je treba omeniti, da industrijo Skupnosti, kot je opredeljena v oddelku E spodaj, v tej preiskavi sestavljata le dve stranki, tj. Sandoz in DSM. Poleg tega je ena stranka izdelovala samo amoksicilin trihidrat, medtem ko je druga izdelovala tudi cefaleksin. Zaradi teh posebnih okoliščin glede industrije Skupnosti je bila povečana zaupnost določenih podatkov, ki so bili predloženi med preiskavo. V vsakem primeru dokument, ki je na voljo za pregled s strani zainteresiranih strank, vsebuje odgovore obeh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti na vprašalnik, ki niso zaupni, zaupni podatki pa so vključeni v obliki indeksa, kar omogoča ustrezno razumevanje vsebine zaupno posredovanih podatkov. Zato se še vedno šteje, da so odgovori proizvajalcev Skupnosti na vprašalnik, ki niso zaupni, v skladu z določbami člena 29 osnovne uredbe. Poleg tega je potrebno poudariti, da so indeksirani podatki o škodi, kot so navedeni v oddelku F te uredbe, vsem zainteresiranim strankami nudili dovolj natančno sliko stanja škode in vzročnosti, da so lahko ocenili analizo in branili svoje interese. |
| --- | --- |

(16)

V tej zvezi je treba omeniti, da industrijo Skupnosti, kot je opredeljena v oddelku E spodaj, v tej preiskavi sestavljata le dve stranki, tj. Sandoz in DSM. Poleg tega je ena stranka izdelovala samo amoksicilin trihidrat, medtem ko je druga izdelovala tudi cefaleksin. Zaradi teh posebnih okoliščin glede industrije Skupnosti je bila povečana zaupnost določenih podatkov, ki so bili predloženi med preiskavo. V vsakem primeru dokument, ki je na voljo za pregled s strani zainteresiranih strank, vsebuje odgovore obeh sodelujočih proizvajalcev Skupnosti na vprašalnik, ki niso zaupni, zaupni podatki pa so vključeni v obliki indeksa, kar omogoča ustrezno razumevanje vsebine zaupno posredovanih podatkov. Zato se še vedno šteje, da so odgovori proizvajalcev Skupnosti na vprašalnik, ki niso zaupni, v skladu z določbami člena 29 osnovne uredbe. Poleg tega je potrebno poudariti, da so indeksirani podatki o škodi, kot so navedeni v oddelku F te uredbe, vsem zainteresiranim strankami nudili dovolj natančno sliko stanja škode in vzročnosti, da so lahko ocenili analizo in branili svoje interese.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

I.   Zadevni izdelek

| (17) | Izdelek, ki je predmet tega pregleda, je isti kot izdelek, ki ga obravnava Uredba (ES) št. 2164/98, in sicer amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v pakiranjih za prodajo na drobno in sodijo pod oznake KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 in ex 2941 90 00 in imajo poreklo iz Indije („zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(17)

Izdelek, ki je predmet tega pregleda, je isti kot izdelek, ki ga obravnava Uredba (ES) št. 2164/98, in sicer amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki niso predloženi v odmerkih ali v pakiranjih za prodajo na drobno in sodijo pod oznake KN ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 in ex 2941 90 00 in imajo poreklo iz Indije („zadevni izdelek“).

II.   Podobni izdelek

| (18) | Med zaslišanjem po razkritju sta IV in en proizvajalec izvoznik opozorila na dejstvo, da je en proizvajalec Skupnosti omenil določene razlike v „stabilnosti, čistosti, vsebnosti, galeničnih lastnostih, itd.“ pri primerjavi zadevnega in podobnega izdelka. Poleg tega je edini sodelujoči uvoznik omenil razlike glede topnosti v vodi. |
| --- | --- |

(18)

Med zaslišanjem po razkritju sta IV in en proizvajalec izvoznik opozorila na dejstvo, da je en proizvajalec Skupnosti omenil določene razlike v „stabilnosti, čistosti, vsebnosti, galeničnih lastnostih, itd.“ pri primerjavi zadevnega in podobnega izdelka. Poleg tega je edini sodelujoči uvoznik omenil razlike glede topnosti v vodi.

| (19) | Vendar pa morata zadevni in podobni izdelek ustrezati istim mednarodnim farmakopejam z določenimi specifikacijami. Zato sta si, četudi nista enaka v vseh pogledih, zelo podobna, kot to zahteva člen 1(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Vendar pa morata zadevni in podobni izdelek ustrezati istim mednarodnim farmakopejam z določenimi specifikacijami. Zato sta si, četudi nista enaka v vseh pogledih, zelo podobna, kot to zahteva člen 1(5) osnovne uredbe.

| (20) | Posledično je preiskava potrdila, da imajo amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki jih proizvajalci Skupnosti izdelujejo in prodajajo v Skupnosti, identične ali zelo podobne fizične značilnosti in uporabe kot zadevni izdelek in so torej podobni izdelek v smislu člena 1(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Posledično je preiskava potrdila, da imajo amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin, ki jih proizvajalci Skupnosti izdelujejo in prodajajo v Skupnosti, identične ali zelo podobne fizične značilnosti in uporabe kot zadevni izdelek in so torej podobni izdelek v smislu člena 1(5) osnovne uredbe.

C.   SUBVENCIJE

I.   Uvod

| (21) | Na podlagi podatkov, vsebovanih v zahtevi za pregled, in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij: |
| --- | --- |

(21)

Na podlagi podatkov, vsebovanih v zahtevi za pregled, in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

1.   Državne sheme

| (22) | Zgoraj naštete sheme (a) do (d) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in ureditev) 1992 (št. 22 iz 1992), ki je stopil v veljavo 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju dovoljuje IV izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Izvozna in uvozna politika“, ki jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Za obdobje preiskave tega primera je pomemben en dokument Izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2007 („EXIM-politika 02-07“). Poleg tega IV določa postopke, ki urejajo EXIM-politiko 02-07, v „Priročniku o postopkih – 1. april 2002 do 31. marec 2007, I Del“ („HOP I 02-07“) (6). Tudi Priročnik o postopkih se redno posodablja. |
| --- | --- |

(22)

Zgoraj naštete sheme (a) do (d) temeljijo na Zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in ureditev) 1992 (št. 22 iz 1992), ki je stopil v veljavo 7. avgusta 1992 („Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju dovoljuje IV izdajanje uradnih obvestil glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Izvozna in uvozna politika“, ki jih vsakih pet let izda Ministrstvo za trgovino in jih redno posodablja. Za obdobje preiskave tega primera je pomemben en dokument Izvozne in uvozne politike, tj. petletni načrt za obdobje od 1. aprila 2002 do 31. marca 2007 („EXIM-politika 02-07“). Poleg tega IV določa postopke, ki urejajo EXIM-politiko 02-07, v „Priročniku o postopkih – 1. april 2002 do 31. marec 2007, I Del“ („HOP I 02-07“) (6). Tudi Priročnik o postopkih se redno posodablja.

| (23) | Sheme davkov na dohodek, navedene zgoraj pod točko (e), temeljijo na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga letno spreminja Zakon o javnih financah. |
| --- | --- |

(23)

Sheme davkov na dohodek, navedene zgoraj pod točko (e), temeljijo na Zakonu o davku na dohodek iz leta 1961, ki ga letno spreminja Zakon o javnih financah.

| (24) | Shema izvoznih kreditov, navedena zgoraj pod točko (f), temelji na členih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov. |
| --- | --- |

(24)

Shema izvoznih kreditov, navedena zgoraj pod točko (f), temelji na členih 21 in 35A Zakona o bančništvu iz leta 1949, ki Indijski centralni banki („ICB“) dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.

2.   Regionalne sheme

| (25) | Na podlagi podatkov, vsebovanih v zahtevi za pregled, in odgovorov na vprašalnik Komisije je Komisija preučila tudi številne sheme, ki jih domnevno dodeljujejo regionalne vlade ali organi v nekaterih indijskih državah.






  (a) | Država Pandžab,






  — | Shema industrijskih spodbud države Pandžab. |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Na podlagi podatkov, vsebovanih v zahtevi za pregled, in odgovorov na vprašalnik Komisije je Komisija preučila tudi številne sheme, ki jih domnevno dodeljujejo regionalne vlade ali organi v nekaterih indijskih državah.

(a)

Država Pandžab,

—

Shema industrijskih spodbud države Pandžab.

| — | Ta shema temelji na industrijski politiki in kodeksu spodbud vlade Pandžaba. |
| --- | --- |

—

Ta shema temelji na industrijski politiki in kodeksu spodbud vlade Pandžaba.

| (b) | Država Gudžarat,






  — | Shema industrijskih spodbud države Gudžarat, |
| --- | --- | --- |

(b)

Država Gudžarat,

—

Shema industrijskih spodbud države Gudžarat,

| — | Povračilo dajatev za elektriko. |
| --- | --- |

—

Povračilo dajatev za elektriko.

| — | Prva shema temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata, medtem ko druga shema temelji na bombajskem Zakonu o dajatvi za elektriko iz leta 1958. |
| --- | --- |

—

Prva shema temelji na politiki industrijskih spodbud Gudžarata, medtem ko druga shema temelji na bombajskem Zakonu o dajatvi za elektriko iz leta 1958.

| (c) | Država Maharaštra,






  — | Paketna shema spodbud vlade Maharaštre („VM“). Ta shema temelji na resolucijah Ministrstva VM za industrijo, energijo in delo. |
| --- | --- | --- |

(c)

Država Maharaštra,

—

Paketna shema spodbud vlade Maharaštre („VM“). Ta shema temelji na resolucijah Ministrstva VM za industrijo, energijo in delo.

| (26) | Ena shema davka na dohodek (spodbuda za raziskave in razvoj v okviru davka na dohodek) in tri regionalne sheme (industrijske spodbude države Pandžab, industrijske spodbude države Gudžarat in povračilo dajatev za elektriko države Gudžarat) niso bile omenjene v zahtevi za pregled. Zato je Komisija v skladu s členoma 22(1) in 11(10) osnovne uredbe obvestila IV o možni razširitvi preiskave z namenom, da se vključi te sheme. IV je bila povabljena na posvet, da se razjasnijo dejanske razmere glede domnevnih shem in doseže sporazumna rešitev. Po tem posvetu in v odsotnosti sporazumne rešitve glede teh štirih shem je Komisija te sheme vključila v preiskavo subvencioniranja. |
| --- | --- |

(26)

Ena shema davka na dohodek (spodbuda za raziskave in razvoj v okviru davka na dohodek) in tri regionalne sheme (industrijske spodbude države Pandžab, industrijske spodbude države Gudžarat in povračilo dajatev za elektriko države Gudžarat) niso bile omenjene v zahtevi za pregled. Zato je Komisija v skladu s členoma 22(1) in 11(10) osnovne uredbe obvestila IV o možni razširitvi preiskave z namenom, da se vključi te sheme. IV je bila povabljena na posvet, da se razjasnijo dejanske razmere glede domnevnih shem in doseže sporazumna rešitev. Po tem posvetu in v odsotnosti sporazumne rešitve glede teh štirih shem je Komisija te sheme vključila v preiskavo subvencioniranja.

3.   Splošne pripombe po razkritju o subvencioniranju

| (27) | Dva proizvajalca izvoznika sta nasprotovala vključitvi sheme vnaprejšnjih dovoljenj, sheme spodbud za raziskave in razvoj v okviru davka na dohodek in sheme izvoznih kreditov v to preiskavo, ker naj bi pregled zajemal samo sheme, ki so bile prvotno preučene. V tem primeru te tri sheme in preučene regionalne sheme niso bile preučene v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(27)

Dva proizvajalca izvoznika sta nasprotovala vključitvi sheme vnaprejšnjih dovoljenj, sheme spodbud za raziskave in razvoj v okviru davka na dohodek in sheme izvoznih kreditov v to preiskavo, ker naj bi pregled zajemal samo sheme, ki so bile prvotno preučene. V tem primeru te tri sheme in preučene regionalne sheme niso bile preučene v prvotni preiskavi.

| (28) | Vendar pa ustrezne določbe osnovne uredbe glede vmesnega pregleda in pregleda zaradi izteka ukrepa ne predvidevajo tako ozkega pristopa pri pregledih. V skladu s členom 19(2) osnovne uredbe bi na primer vmesni pregled lahko okrepil ukrepe, če bi bili obstoječi ukrepi nezadostni za preprečevanje subvencij, ki se izravnavajo. Nadalje člen 19(4) osnovne uredbe zahteva, da „se preuči, ali so se okoliščine v zvezi s subvencioniranjem ... znatno spremenile“. Tako lahko vmesni pregled glede subvencioniranja per se vodi v popolno prevrednotenje okvira subvencioniranja in ne samo prvotno preučenih shem subvencioniranja, ki bi lahko koristile zadevnemu izdelku. Poleg tega ni potrebno, da se pregled zaradi izteka ukrepa osredotoči izključno na prvotno preučene sheme. Člen 18(2) osnovne uredbe zadeva „nadaljevanje ali ponovno subvencioniranje“, torej na splošno in ne prvotno preučenih shem subvencioniranja. Posledično pregledi niso omejeni na prvotno preučene sheme, temveč zahtevajo pregled trenutnega in bodočega subvencioniranja, vključno s programi, ki prvotno niso bili preučeni. Samo takšen pristop vodi k ustrezni analizi dejanskega stanja glede subvencioniranja v času preiskave v zvezi s pregledom. Sicer bi se vlade lahko učinkovito zaščitile pred pravili subvencioniranja tako, da bi preimenovale shemo ali jo strukturno nekoliko spremenile. To bi otežilo cilj in namen izravnalnih ukrepov, tj. izravnava škodljivega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa ustrezne določbe osnovne uredbe glede vmesnega pregleda in pregleda zaradi izteka ukrepa ne predvidevajo tako ozkega pristopa pri pregledih. V skladu s členom 19(2) osnovne uredbe bi na primer vmesni pregled lahko okrepil ukrepe, če bi bili obstoječi ukrepi nezadostni za preprečevanje subvencij, ki se izravnavajo. Nadalje člen 19(4) osnovne uredbe zahteva, da „se preuči, ali so se okoliščine v zvezi s subvencioniranjem ... znatno spremenile“. Tako lahko vmesni pregled glede subvencioniranja per se vodi v popolno prevrednotenje okvira subvencioniranja in ne samo prvotno preučenih shem subvencioniranja, ki bi lahko koristile zadevnemu izdelku. Poleg tega ni potrebno, da se pregled zaradi izteka ukrepa osredotoči izključno na prvotno preučene sheme. Člen 18(2) osnovne uredbe zadeva „nadaljevanje ali ponovno subvencioniranje“, torej na splošno in ne prvotno preučenih shem subvencioniranja. Posledično pregledi niso omejeni na prvotno preučene sheme, temveč zahtevajo pregled trenutnega in bodočega subvencioniranja, vključno s programi, ki prvotno niso bili preučeni. Samo takšen pristop vodi k ustrezni analizi dejanskega stanja glede subvencioniranja v času preiskave v zvezi s pregledom. Sicer bi se vlade lahko učinkovito zaščitile pred pravili subvencioniranja tako, da bi preimenovale shemo ali jo strukturno nekoliko spremenile. To bi otežilo cilj in namen izravnalnih ukrepov, tj. izravnava škodljivega subvencioniranja.

II.   Državne sheme

1.   Shema vnaprejšnjih dovoljenj („SVD“)

(a)   Pravna podlaga

| (29) | Podroben opis sheme je vsebovan v odstavkih 4.1.1 do 4.1.14 EXIM-politike 02-07 in poglavjih 4.1 do 4.30 HOP I 02-07. |
| --- | --- |

(29)

Podroben opis sheme je vsebovan v odstavkih 4.1.1 do 4.1.14 EXIM-politike 02-07 in poglavjih 4.1 do 4.30 HOP I 02-07.

(b)   Upravičenost

| (30) | SVD sestavlja šest podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi (31). Te podsheme se med drugim razlikujejo po področju uporabe in upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi proizvajalci, so upravičeni do SVD fizičnega izvoza in SVD za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do SVD za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo kategorijam „predvidenega izvoza“, omenjenim v odstavku 8.2 EXIM-politike 02-07, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto („IUE“), so upravičeni do SVD za predviden izvoz. Končno, pa so vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom upravičeni do „predvidenega izvoza“ po podshemah Advance Release Order („ARO“) in back to back notranjega akreditiva. |
| --- | --- |

(30)

SVD sestavlja šest podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi (31). Te podsheme se med drugim razlikujejo po področju uporabe in upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, povezani s podpornimi proizvajalci, so upravičeni do SVD fizičnega izvoza in SVD za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki dobavljajo končnemu izvozniku, so upravičeni do SVD za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki dobavljajo kategorijam „predvidenega izvoza“, omenjenim v odstavku 8.2 EXIM-politike 02-07, kot so dobavitelji za izvozno usmerjeno enoto („IUE“), so upravičeni do SVD za predviden izvoz. Končno, pa so vmesni dobavitelji proizvajalcem izvoznikom upravičeni do „predvidenega izvoza“ po podshemah Advance Release Order („ARO“) in back to back notranjega akreditiva.

(c)   Praktično izvajanje

| (31) | Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo za:
  (i)   Fizični izvoz: To je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določeni v dovoljenju.
  (ii)   Letne potrebe: Takšno dovoljenje ni vezano na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino (npr. kemični in podobni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določenega mejnega zneska, ki je določen glede na pretekle rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov.
  (iii)   Vmesne dobave: Ta podshema pokriva primere, kjer nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik izdeluje vmesni izdelek. Brez dajatev lahko uvaža surovinske materiale in za ta namen prejme SVD za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti končni izdelek.
  (iv)   Predvideni izvoz: Ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predviden izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, ki so omenjeni v odstavkih 8.2.(b) do (f),(g),(i) in (j) EXIM politike 02-07. IV trdi, da se predviden izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav se štejejo za predviden izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga IUE ali podjetju, ki se nahaja v posebni ekonomski coni („PEC“).
  (v)   ARO: Imetnik SVD, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnje dovoljenje validirano kot ARO in potrjeno domačemu dobavitelju ob dobavi v njem določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do subvencij predvidenega izvoza, kot so določene v odstavku 8.3 EXIM-politike 02-07 (tj. SVD za povračilo za vmesne dobave/predviden izvoz in vračila terminalnih trošarin). ARO mehanizem vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine.
  (vi)   Back to back notranji akreditiv: Ta podshema spet zajema domače dobave imetniku SVD. Imetnik SVD lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi dovoljenje za neposreden uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 EXIM-politike 02-07 (tj. SVD za vmesne dobave/predviden izvoz, povračilo za predviden izvoz in vračilo terminalnih trošarin).
  Ugotovljeno je bilo, da so med preiskavo v zvezi s pregledom sodelujoči izvozniki pridobili koncesije samo za štiri podsheme, povezane z zadevnim izdelkom, in sicer (i) SVD fizični izvoz, (ii) SVD za letne potrebe, (iii) SVD za vmesne dobave kot dobavitelj končnemu izvozniku in (iv) SVD predviden izvoz kot dobavitelj IUE/enotam v PEC. Zato ni treba vzpostaviti izravnavanja (v) sheme ARO in (vi) sheme back to back notranjega akreditiva. |
| --- | --- |

(31)

Vnaprejšnja dovoljenja se lahko izdajo za:

(i)   Fizični izvoz: To je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz materialov za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem primeru pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in izvozna obveznost, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določeni v dovoljenju.

(ii)   Letne potrebe: Takšno dovoljenje ni vezano na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino (npr. kemični in podobni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko – do določenega mejnega zneska, ki je določen glede na pretekle rezultate – brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo pri proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v takšno skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v takšno skupino izdelkov.

(iii)   Vmesne dobave: Ta podshema pokriva primere, kjer nameravata dva proizvajalca izdelovati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni postopek. Proizvajalec izvoznik izdeluje vmesni izdelek. Brez dajatev lahko uvaža surovinske materiale in za ta namen prejme SVD za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in je obvezan izvoziti končni izdelek.

(iv)   Predvideni izvoz: Ta podshema omogoča glavnemu izvajalcu brez dajatev uvažati surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predviden izvoz“ prodajo kategorijam kupcev, ki so omenjeni v odstavkih 8.2.(b) do (f),(g),(i) in (j) EXIM politike 02-07. IV trdi, da se predviden izvoz nanaša na posle, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Številne kategorije dobav se štejejo za predviden izvoz, če je blago izdelano v Indiji, npr. dobava blaga IUE ali podjetju, ki se nahaja v posebni ekonomski coni („PEC“).

(v)   ARO: Imetnik SVD, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva z ARO. V tem primeru je vnaprejšnje dovoljenje validirano kot ARO in potrjeno domačemu dobavitelju ob dobavi v njem določenih izdelkov. S potrditvijo ARO je domači dobavitelj upravičen do subvencij predvidenega izvoza, kot so določene v odstavku 8.3 EXIM-politike 02-07 (tj. SVD za povračilo za vmesne dobave/predviden izvoz in vračila terminalnih trošarin). ARO mehanizem vrača davke in dajatve dobavitelju, namesto da bi jih vračal končnemu izvozniku v obliki povračila/vračila dajatev. Vračilo davkov/dajatev se lahko uveljavlja za domače in uvožene surovine.

(vi)   Back to back notranji akreditiv: Ta podshema spet zajema domače dobave imetniku SVD. Imetnik SVD lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka razveljavi dovoljenje za neposreden uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači proizvajalec je upravičen do predvidenega izvoza, kot je določeno v odstavku 8.3 EXIM-politike 02-07 (tj. SVD za vmesne dobave/predviden izvoz, povračilo za predviden izvoz in vračilo terminalnih trošarin).

Ugotovljeno je bilo, da so med preiskavo v zvezi s pregledom sodelujoči izvozniki pridobili koncesije samo za štiri podsheme, povezane z zadevnim izdelkom, in sicer (i) SVD fizični izvoz, (ii) SVD za letne potrebe, (iii) SVD za vmesne dobave kot dobavitelj končnemu izvozniku in (iv) SVD predviden izvoz kot dobavitelj IUE/enotam v PEC. Zato ni treba vzpostaviti izravnavanja (v) sheme ARO in (vi) sheme back to back notranjega akreditiva.

| (32) | Za namene preverjanja s strani indijskih organov je imetnik dovoljenja zakonsko zavezan vzdrževati „verodostojno in ustrezno dokumentacijo o potrošnji in uporabi uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem“ v določeni obliki (poglavje 4.30 in Priloga 18 HOP I 02-07), tj. dejansko evidenco porabe („evidenca iz Priloge 18“). |
| --- | --- |

(32)

Za namene preverjanja s strani indijskih organov je imetnik dovoljenja zakonsko zavezan vzdrževati „verodostojno in ustrezno dokumentacijo o potrošnji in uporabi uvoženega blaga v zvezi z dovoljenjem“ v določeni obliki (poglavje 4.30 in Priloga 18 HOP I 02-07), tj. dejansko evidenco porabe („evidenca iz Priloge 18“).

| (33) | V zvezi s podshemami (i), (iii) in (iv), ki so navedene v zgornji uvodni izjavi (31), IV določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza (vključno s predvidenim izvozom), kar je zapisano na dovoljenju. Poleg tega morajo vladni uslužbenci v času uvoza in izvoza na dovoljenje vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega iz te sheme, določi IV na osnovi standardnih input-output norm („SION“). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljeni v HOP II 02-07. |
| --- | --- |

(33)

V zvezi s podshemami (i), (iii) in (iv), ki so navedene v zgornji uvodni izjavi (31), IV določi vrednost in količino nadomestila za uvoz in obveznosti izvoza (vključno s predvidenim izvozom), kar je zapisano na dovoljenju. Poleg tega morajo vladni uslužbenci v času uvoza in izvoza na dovoljenje vpisati ustrezne posle. Količino uvoza, dovoljenega iz te sheme, določi IV na osnovi standardnih input-output norm („SION“). SION obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom, in so objavljeni v HOP II 02-07.

| (34) | V primeru podsheme (ii) iz zgornje uvodne izjave (31) (SVD za letne potrebe) se na dovoljenju dokumentira samo vrednost nadomestila za uvoz. Imetnik dovoljenja mora „vzdrževati povezavo med uvoženimi surovinami in nastalim izdelkom“ (odstavek 4.24A(c) HOP I 02-07). |
| --- | --- |

(34)

V primeru podsheme (ii) iz zgornje uvodne izjave (31) (SVD za letne potrebe) se na dovoljenju dokumentira samo vrednost nadomestila za uvoz. Imetnik dovoljenja mora „vzdrževati povezavo med uvoženimi surovinami in nastalim izdelkom“ (odstavek 4.24A(c) HOP I 02-07).

| (35) | Uvožene surovine niso prenosljive in se morajo uporabiti za proizvodnjo izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem roku po izdaji dovoljenja (18 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev). V primeru SVD za letne potrebe podaljšanje roka ni dovoljeno. |
| --- | --- |

(35)

Uvožene surovine niso prenosljive in se morajo uporabiti za proizvodnjo izvoznega izdelka. Obveznost izvoza mora biti izpolnjena v določenem roku po izdaji dovoljenja (18 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev). V primeru SVD za letne potrebe podaljšanje roka ni dovoljeno.

| (36) | Med preiskavo v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da surovine, uvožene v skladu s SION nadomestilom za uvoz brez dajatev po različnih podshemah s strani sodelujočih izvoznikov, presegajo material, ki je potreben za proizvodnjo referenčne količine izvoznega izdelka. Torej SION za zadevne izdelke niso bile pravilne. Poleg tega med preiskavo v zvezi s pregledom noben od sodelujočih izvoznikov ni vodil pravilne evidence porabe na osnovi dejanske porabe. V štirih primerih se takšna evidenca sploh ni vodila, navkljub zakonski obveznosti (glej uvodno izjavo (32) zgoraj). V dveh primerih podjetji nista evidentirali dejanske porabe. Niti pregledani izvozniki niti IV niso mogli dokazati, da oprostitev uvozne dajatve ne vodi v presežni odpust. |
| --- | --- |

(36)

Med preiskavo v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da surovine, uvožene v skladu s SION nadomestilom za uvoz brez dajatev po različnih podshemah s strani sodelujočih izvoznikov, presegajo material, ki je potreben za proizvodnjo referenčne količine izvoznega izdelka. Torej SION za zadevne izdelke niso bile pravilne. Poleg tega med preiskavo v zvezi s pregledom noben od sodelujočih izvoznikov ni vodil pravilne evidence porabe na osnovi dejanske porabe. V štirih primerih se takšna evidenca sploh ni vodila, navkljub zakonski obveznosti (glej uvodno izjavo (32) zgoraj). V dveh primerih podjetji nista evidentirali dejanske porabe. Niti pregledani izvozniki niti IV niso mogli dokazati, da oprostitev uvozne dajatve ne vodi v presežni odpust.

(d)   Pripombe na razkritje

| (37) | IV in pet sodelujočih izvoznikov je predložilo pripombe na SVD. Trdili so, da SVD deluje kot dovoljen sistem povračil in nadomestnih povračil, ki domnevno spominja na sistem aktivnega plemenitenja ES, z vzpostavljenim sistemom preverjanja, v skladu z določbami Prilog I, II in III osnovne uredbe, s katerimi se nadzoruje povezava med surovinami, uvoženimi brez dajatev, in iz njih izhajajočimi izvoznimi izdelki. IV in dva izvoznika so nadalje trdili, da se lahko izravna samo presežni odpust dajatev. Glede sistema preverjanja so menili, da je vzpostavljen sistem preverjanja ustrezen. V zvezi s tem so se sklicevali na številne elemente preverjanja, ki so na voljo IV, vključno s SION, količinskimi podatki iz uvoznih in izvoznih dokumentov, evidenco carinskih obveznic o uvozu in izvozu v okviru SVD, evidenco porabe, knjigo Duty Entitlement Export Certification („knjiga DEEC“), preverjanjem odkupa po opravljenem uvozu in izvozu, dodatnimi preverjanji v okviru indijske uprave za trošarine in carinske dajatve, periodičnimi revizijami in pravnimi postopki v primerih „zlorab“. Vendar pa so IV in en izvoznik priznali, da so SION „lahko nižji od dejanske porabe“. Poleg nega noben izvoznik ni predložil zadostnih dokazov o izpolnjevanju svoje obveznosti in vodenju ustrezne evidence dejanske porabe, kot to zahteva EXIM-politika. Nadalje sta dva izvoznika trdila, da bi moral preiskovalni organ sam izračunati presežni odpust. Trdilo se je tudi, da ES v skladu s precedensi iz preteklosti ne sme izravnavati SVD. En izvoznik je po zaslišanju, ki je sledilo razkritju, predložil izračun presežnega odpusta dajatev. |
| --- | --- |

(37)

IV in pet sodelujočih izvoznikov je predložilo pripombe na SVD. Trdili so, da SVD deluje kot dovoljen sistem povračil in nadomestnih povračil, ki domnevno spominja na sistem aktivnega plemenitenja ES, z vzpostavljenim sistemom preverjanja, v skladu z določbami Prilog I, II in III osnovne uredbe, s katerimi se nadzoruje povezava med surovinami, uvoženimi brez dajatev, in iz njih izhajajočimi izvoznimi izdelki. IV in dva izvoznika so nadalje trdili, da se lahko izravna samo presežni odpust dajatev. Glede sistema preverjanja so menili, da je vzpostavljen sistem preverjanja ustrezen. V zvezi s tem so se sklicevali na številne elemente preverjanja, ki so na voljo IV, vključno s SION, količinskimi podatki iz uvoznih in izvoznih dokumentov, evidenco carinskih obveznic o uvozu in izvozu v okviru SVD, evidenco porabe, knjigo Duty Entitlement Export Certification („knjiga DEEC“), preverjanjem odkupa po opravljenem uvozu in izvozu, dodatnimi preverjanji v okviru indijske uprave za trošarine in carinske dajatve, periodičnimi revizijami in pravnimi postopki v primerih „zlorab“. Vendar pa so IV in en izvoznik priznali, da so SION „lahko nižji od dejanske porabe“. Poleg nega noben izvoznik ni predložil zadostnih dokazov o izpolnjevanju svoje obveznosti in vodenju ustrezne evidence dejanske porabe, kot to zahteva EXIM-politika. Nadalje sta dva izvoznika trdila, da bi moral preiskovalni organ sam izračunati presežni odpust. Trdilo se je tudi, da ES v skladu s precedensi iz preteklosti ne sme izravnavati SVD. En izvoznik je po zaslišanju, ki je sledilo razkritju, predložil izračun presežnega odpusta dajatev.

(e)   Zaključek

| (38) | Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek IV, ki so ga koristili preiskovani izvozniki. |
| --- | --- |

(38)

Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe subvencija, tj. finančni prispevek IV, ki so ga koristili preiskovani izvozniki.

| (39) | Poleg tega so SVD fizični izvoz, SVD za letne potrebe in SVD za vmesne dobave očitno zakonsko pogojeni z opravljenim izvozom in se zato štejejo kot specifični in upravičeni do izravnave v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti podjetje ne more koristiti teh shem. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega so SVD fizični izvoz, SVD za letne potrebe in SVD za vmesne dobave očitno zakonsko pogojeni z opravljenim izvozom in se zato štejejo kot specifični in upravičeni do izravnave v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti podjetje ne more koristiti teh shem.

| (40) | SVD predviden izvoz je v tem primeru de facto pogojen z opravljenim izvozom. V manjšem obsegu ga je uporabljalo samo eno podjetje in samo pri dobavljanju IUE ali enot v PEC, obeh kategorijah iz odstavka 8.2(b) EXIM-politike 02-07. To podjetje je navedlo, da so njegovi kupci zadevne izdelke izvažali. Cilj IUE/PEC je izvoz, kot je določeno v odstavku 6.1 EXIM-politike 02-07. Tako domači dobavitelj pridobi subvencije po SVD predvidenem izvozu, ker IV pričakuje posledično prejete prihodke, ki jih prejme izvoznik, ki se nahaja v IUE/PEC. V skladu z členom 3(4)(a) osnovne uredbe se subvencija šteje za pogojeno z izvozom, če dejstva kažejo, da je dodelitev subvencije, čeprav ni zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, dejansko vezana na dejanske ali pričakovane prihodke iz izvoza. |
| --- | --- |

(40)

SVD predviden izvoz je v tem primeru de facto pogojen z opravljenim izvozom. V manjšem obsegu ga je uporabljalo samo eno podjetje in samo pri dobavljanju IUE ali enot v PEC, obeh kategorijah iz odstavka 8.2(b) EXIM-politike 02-07. To podjetje je navedlo, da so njegovi kupci zadevne izdelke izvažali. Cilj IUE/PEC je izvoz, kot je določeno v odstavku 6.1 EXIM-politike 02-07. Tako domači dobavitelj pridobi subvencije po SVD predvidenem izvozu, ker IV pričakuje posledično prejete prihodke, ki jih prejme izvoznik, ki se nahaja v IUE/PEC. V skladu z členom 3(4)(a) osnovne uredbe se subvencija šteje za pogojeno z izvozom, če dejstva kažejo, da je dodelitev subvencije, čeprav ni zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, dejansko vezana na dejanske ali pričakovane prihodke iz izvoza.

| (41) | Nobena od štirih podshem, ki se uporabljajo v tem primeru, se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestnega povračila dajatev v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ta ugotovitev je potrjena po preudarni obravnavi predloženih razkritij, ki niso v skladu s strogimi predpisi, določenimi v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) osnovne uredbe. IV ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) osnovne uredbe). SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni. Te ugotovitve ni spremenilo nobeno predloženo razkritje. Nasprotno, IV je celo priznala, da so SION netočni. Tako je potrjeno, da se SION sami ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske porabe, ker zasnova teh preveč ugodnih standardov IV ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so porabljene v izvozni proizvodnji. Poleg tega IV ni izvajala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence porabe („evidenca iz Priloge 18“) in ni izvedla nadaljnje preiskave na osnovi dejanske količine surovin, čeprav bi to v odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) osnovne uredbe) morala storiti. Prav tako ni dokazala, da ni prišlo do presežnega odpusta. Domnevna primerljivost SVD s sistemom aktivnega plemenitenja ES ni relevantna, saj sistem ES ni predmet te preiskave. |
| --- | --- |

(41)

Nobena od štirih podshem, ki se uporabljajo v tem primeru, se ne more šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestnega povračila dajatev v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ta ugotovitev je potrjena po preudarni obravnavi predloženih razkritij, ki niso v skladu s strogimi predpisi, določenimi v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) osnovne uredbe. IV ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali in v kakšnih količinah so bile surovine porabljene pri proizvodnji izvoznega izdelka (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) osnovne uredbe). SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni. Te ugotovitve ni spremenilo nobeno predloženo razkritje. Nasprotno, IV je celo priznala, da so SION netočni. Tako je potrjeno, da se SION sami ne morejo šteti za sistem preverjanja dejanske porabe, ker zasnova teh preveč ugodnih standardov IV ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, ki so porabljene v izvozni proizvodnji. Poleg tega IV ni izvajala učinkovitega nadzora na podlagi pravilno vodene evidence porabe („evidenca iz Priloge 18“) in ni izvedla nadaljnje preiskave na osnovi dejanske količine surovin, čeprav bi to v odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) osnovne uredbe) morala storiti. Prav tako ni dokazala, da ni prišlo do presežnega odpusta. Domnevna primerljivost SVD s sistemom aktivnega plemenitenja ES ni relevantna, saj sistem ES ni predmet te preiskave.

| (42) | Drugi elementi preverjanja, ki so bili vzpostavljeni ob razkritju, bodisi ne obstajajo več (npr. DEEC-knjiga je bila ukinjena z EXIM-politiko 02-07) bodisi očitno, ob odsotnosti učinkovitega nadzora evidenc dejanske porabe, temeljijo na preveč ugodnih SION, kar pa ni zadostno (npr. podatki o uvozno-izvoznih dokumentih, evidenca carinskih obveznic, nadzor SVD). Revizijska poročila indijskih organov glede proizvajalcev izvoznikov, ki so v preiskovalnem postopku, niso bila predložena. |
| --- | --- |

(42)

Drugi elementi preverjanja, ki so bili vzpostavljeni ob razkritju, bodisi ne obstajajo več (npr. DEEC-knjiga je bila ukinjena z EXIM-politiko 02-07) bodisi očitno, ob odsotnosti učinkovitega nadzora evidenc dejanske porabe, temeljijo na preveč ugodnih SION, kar pa ni zadostno (npr. podatki o uvozno-izvoznih dokumentih, evidenca carinskih obveznic, nadzor SVD). Revizijska poročila indijskih organov glede proizvajalcev izvoznikov, ki so v preiskovalnem postopku, niso bila predložena.

| (43) | Ker SVD ni bila nikoli prej analizirana na osnovi dejstev, ki bi bila primerljiva z dejstvi, ugotovljenimi v tej preiskavi, zlasti glede nenatančnosti SION za zadevni izdelek, ne obstaja noben zavezujoč precedens, ki bi preprečeval izravnavo za sheme. |
| --- | --- |

(43)

Ker SVD ni bila nikoli prej analizirana na osnovi dejstev, ki bi bila primerljiva z dejstvi, ugotovljenimi v tej preiskavi, zlasti glede nenatančnosti SION za zadevni izdelek, ne obstaja noben zavezujoč precedens, ki bi preprečeval izravnavo za sheme.

| (44) | Za te štiri podsheme je torej mogoče sprejeti izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(44)

Za te štiri podsheme je torej mogoče sprejeti izravnalne ukrepe.

(f)   Izračun subvencije

| (45) | Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni korist izravnalnih ukrepov odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V nasprotju z trditvami ob razkritju, ki so jih predložili IV in dva izvoznika, osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) osnovne uredbe se lahko izravna le presežne odpuste, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III osnovne uredbe. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Ker niso vzpostavljeni ustrezni postopki nadzora, se zgornja izjema za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska (izpad prihodka) neplačanih dajatev, ne pa domnevni presežni odpust. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) osnovne uredbe, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja. Nadalje je treba poudariti, da morajo indijski organi zaradi odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja pravočasno izvesti dodatno preiskavo, tj. običajno pred preveritvenimi obiski v preiskavi o izravnalni dajatvi. Izračun presežnega odpusta dajatve, ki ga je en izvoznik predložil po razkritju, ni niti pravočasen niti ga ni pripravila IV. Zato se ga ne upošteva. |
| --- | --- |

(45)

Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni korist izravnalnih ukrepov odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin. V nasprotju z trditvami ob razkritju, ki so jih predložili IV in dva izvoznika, osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 2(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) osnovne uredbe se lahko izravna le presežne odpuste, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III osnovne uredbe. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Ker niso vzpostavljeni ustrezni postopki nadzora, se zgornja izjema za sheme povračil ne uporablja in se uporablja normalno pravilo za izravnavanje zneska (izpad prihodka) neplačanih dajatev, ne pa domnevni presežni odpust. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) osnovne uredbe, za izračun presežnega odpusta ni zadolžen preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora ta samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja. Nadalje je treba poudariti, da morajo indijski organi zaradi odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja pravočasno izvesti dodatno preiskavo, tj. običajno pred preveritvenimi obiski v preiskavi o izravnalni dajatvi. Izračun presežnega odpusta dajatve, ki ga je en izvoznik predložil po razkritju, ni niti pravočasen niti ga ni pripravila IV. Zato se ga ne upošteva.

| (46) | Zneski subvencij za izvoznike, ki so uporabljali SVD, so bili izračunani na osnovi podatkov o opuščenih uvoznih dajatvah (osnovne carine in posebne dodatne carine) za material, uvožen po štirih podshemah med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, kot je določeno v uvodni izjavi (31) (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe se pristojbine, ki jih je treba obvezno plačati za pridobitev subvencije, odštejejo od zneskov subvencije, če so bile za to vložene upravičene zahteve. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so se ti zneski subvencij dodelili za prihodke od izvoza, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ustvaril zadevni izdelek, kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. |
| --- | --- |

(46)

Zneski subvencij za izvoznike, ki so uporabljali SVD, so bili izračunani na osnovi podatkov o opuščenih uvoznih dajatvah (osnovne carine in posebne dodatne carine) za material, uvožen po štirih podshemah med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, kot je določeno v uvodni izjavi (31) (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe se pristojbine, ki jih je treba obvezno plačati za pridobitev subvencije, odštejejo od zneskov subvencije, če so bile za to vložene upravičene zahteve. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so se ti zneski subvencij dodelili za prihodke od izvoza, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ustvaril zadevni izdelek, kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine.

| (47) | Šest podjetij je uporabljalo to shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in prejelo subvencije med 22,0 % in 25,8 % (glej tabelo v uvodni izjavi (154) spodaj). |
| --- | --- |

(47)

Šest podjetij je uporabljalo to shemo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in prejelo subvencije med 22,0 % in 25,8 % (glej tabelo v uvodni izjavi (154) spodaj).

2.   Shema Duty Entitlement Passbook („DEPBS“)

(a)   Pravna podlaga

| (48) | Podroben opis DEPBS je vsebovan v odstavku 4.3 EXIM-politike 02-07 in poglavju 4 HOP I 02-07. |
| --- | --- |

(48)

Podroben opis DEPBS je vsebovan v odstavku 4.3 EXIM-politike 02-07 in poglavju 4 HOP I 02-07.

(b)   Upravičenost

| (49) | Vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik je upravičen do te sheme. |
| --- | --- |

(49)

Vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik je upravičen do te sheme.

(c)   Praktično izvajanje DEPBS

| (50) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za DEPBS kredite, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnimi izdelki. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na takšne domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. |
| --- | --- |

(50)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za DEPBS kredite, ki so izračunani kot delež vrednosti izvoženih izdelkov iz te sheme. Takšne stopnje DEPBS so indijski organi določili za večino izdelkov, vključno z zadevnimi izdelki. Določene so na osnovi SION, ob upoštevanju domnevne uvozne količine surovin v izvoženem izdelku in učinka carin na takšne domnevne količine uvoza, ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne.

| (51) | Da je upravičeno do subvencij iz te sheme, mora podjetje izvažati. V trenutku izvoznega posla mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka v okviru DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument vsebuje med drugim znesek DEPBS kredita, ki se dodeli za izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znan znesek, ki ga bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi DEPBS kredita. Primerna stopnja DEPBS kredita za izračun subvencij je tista, ki se uporablja v času izdaje izvozne deklaracije. Tako višine subvencije ni možno spreminjati za nazaj. |
| --- | --- |

(51)

Da je upravičeno do subvencij iz te sheme, mora podjetje izvažati. V trenutku izvoznega posla mora izvoznik indijskim organom izdati deklaracijo, ki navaja, da izvoz poteka v okviru DEPBS. Za izvoz blaga indijski organi med postopkom odpreme izdajo izvozno odpremnico. Ta dokument vsebuje med drugim znesek DEPBS kredita, ki se dodeli za izvozni posel. Na tej točki je izvozniku znan znesek, ki ga bo prejel. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, IV ne more več odločati o dodelitvi DEPBS kredita. Primerna stopnja DEPBS kredita za izračun subvencij je tista, ki se uporablja v času izdaje izvozne deklaracije. Tako višine subvencije ni možno spreminjati za nazaj.

| (52) | Ugotovljeno je bilo tudi, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi, DEPBS krediti lahko, ko je izpolnjena obveznost izvoza, na podlagi vnaprejšnje vknjižbe knjižijo na komercialnih računih kot prihodek. |
| --- | --- |

(52)

Ugotovljeno je bilo tudi, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi, DEPBS krediti lahko, ko je izpolnjena obveznost izvoza, na podlagi vnaprejšnje vknjižbe knjižijo na komercialnih računih kot prihodek.

| (53) | Takšni krediti se lahko uporabljajo za plačilo carin na kasnejši uvoz vsakršnega blaga, ki se neomejeno uvaža, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takšnimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. |
| --- | --- |

(53)

Takšni krediti se lahko uporabljajo za plačilo carin na kasnejši uvoz vsakršnega blaga, ki se neomejeno uvaža, razen investicijskega blaga. Blago, uvoženo s takšnimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene.

| (54) | DEPBS krediti se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje. |
| --- | --- |

(54)

DEPBS krediti se lahko prosto prenašajo in so veljavni 12 mesecev od datuma izdaje.

| (55) | Vloga za DEPBS kredite lahko zajema do 25 izvoznih poslov in, če je vložena elektronsko, neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za vlogo za DEPBS kredite ne obstajajo strogi roki, ker se roki iz poglavja 4.47 HOP I 02-07 vedno šteje od zadnjega izvoznega posla, ki je naveden v vlogi za DEPBS. |
| --- | --- |

(55)

Vloga za DEPBS kredite lahko zajema do 25 izvoznih poslov in, če je vložena elektronsko, neomejeno število izvoznih poslov. Dejansko za vlogo za DEPBS kredite ne obstajajo strogi roki, ker se roki iz poglavja 4.47 HOP I 02-07 vedno šteje od zadnjega izvoznega posla, ki je naveden v vlogi za DEPBS.

(d)   Pripombe na razkritje

| (56) | Ob razkritju so trije izvozniki, ki so prejemali subvencije iz te sheme, predložili pripombe na zgornjo analizo DEPBS. Trdili so, da (i) v nasprotju z ugotovitvami uvodnih izjav (53) in (59) materiali, uvoženi po DEPBS, domnevno morajo biti uporabljeni za proizvodnjo za izvoz in da je DEPBS kredit domnevno mogoče prejeti le, če je blago izvoženo in za surovinske materiale veljajo uvozne dajatve, (ii) se ne sme uporabljati nove metodologije izračunavanja izravnalnih zneskov (poudarek na izvoznem poslu, glej uvodni izjavi (61) in (62) spodaj), ker se subvencijo domnevno podeli ob uporabi kredita in ker se nov pristop diskriminatorno razhaja s precedensom EU iz preteklosti, (iii) se DEBPS lahko izravnava samo, če so takšni krediti dodeljeni za zadevne izdelke, in (iv) je treba upoštevati znižanje stopnje DEPBS, ki je bila uvedena februarja 2004. |
| --- | --- |

(56)

Ob razkritju so trije izvozniki, ki so prejemali subvencije iz te sheme, predložili pripombe na zgornjo analizo DEPBS. Trdili so, da (i) v nasprotju z ugotovitvami uvodnih izjav (53) in (59) materiali, uvoženi po DEPBS, domnevno morajo biti uporabljeni za proizvodnjo za izvoz in da je DEPBS kredit domnevno mogoče prejeti le, če je blago izvoženo in za surovinske materiale veljajo uvozne dajatve, (ii) se ne sme uporabljati nove metodologije izračunavanja izravnalnih zneskov (poudarek na izvoznem poslu, glej uvodni izjavi (61) in (62) spodaj), ker se subvencijo domnevno podeli ob uporabi kredita in ker se nov pristop diskriminatorno razhaja s precedensom EU iz preteklosti, (iii) se DEBPS lahko izravnava samo, če so takšni krediti dodeljeni za zadevne izdelke, in (iv) je treba upoštevati znižanje stopnje DEPBS, ki je bila uvedena februarja 2004.

(e)   Zaključki o DEPBS

| (57) | DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. DEPBS-kredit je finančni prispevek s strani IV, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega DEPBS-kredit za izvoznika predstavlja korist, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(57)

DEPBS zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. DEPBS-kredit je finančni prispevek s strani IV, saj bo kredit na koncu uporabljen za pokritje uvoznih dajatev, kar zmanjšuje prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega DEPBS-kredit za izvoznika predstavlja korist, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (58) | Nadalje je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in se tako šteje kot specifična in je zanjo torej v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe mogoče sprejeti izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(58)

Nadalje je DEPBS zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in se tako šteje kot specifična in je zanjo torej v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe mogoče sprejeti izravnalne ukrepe.

| (59) | Ta shema se ne more šteti za dovoljen sistem vračila dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje namreč strogih predpisov določenih v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) osnovne uredbe. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na uporabljene vložke. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I in prilog II in III osnovne uredbe. Izvoznik je tudi upravičen do DEPBS-subvencij ne glede na to ali sploh uvaža vložke. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik enostavno izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bil kakršen koli surovinski material uvožen. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, upravičeni do DEPBS-subvencij. |
| --- | --- |

(59)

Ta shema se ne more šteti za dovoljen sistem vračila dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje namreč strogih predpisov določenih v točki (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) osnovne uredbe. Izvoznik ni nikakor obvezan dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, v proizvodnem postopku, in znesek kredita ni izračunan glede na uporabljene vložke. Nadalje ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil kateri vložki so porabljeni v proizvodnem postopku izvoženega izdelka ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I in prilog II in III osnovne uredbe. Izvoznik je tudi upravičen do DEPBS-subvencij ne glede na to ali sploh uvaža vložke. Za dodelitev subvencije zadošča, da izvoznik enostavno izvaža blago, ne da bi dokazal, da je bil kakršen koli surovinski material uvožen. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporablja kot vložek, upravičeni do DEPBS-subvencij.

| (60) | Niti trditev enega od izvoznikov, da morajo biti materiali uvoženi iz te sheme uporabljeni za proizvodnjo za izvoz, niti trditev, da je mogoče DEPBS kredite pridobiti samo pod pogojem, da je surovinski material predmet uvozne dajatve, nista bili potrjeni. V tej zvezi je treba omeniti tudi, da IV v nobeni fazi ni oporekala zgornjemu opisu dejstev glede DEPBS. Zato so trditve zavrnjene. |
| --- | --- |

(60)

Niti trditev enega od izvoznikov, da morajo biti materiali uvoženi iz te sheme uporabljeni za proizvodnjo za izvoz, niti trditev, da je mogoče DEPBS kredite pridobiti samo pod pogojem, da je surovinski material predmet uvozne dajatve, nista bili potrjeni. V tej zvezi je treba omeniti tudi, da IV v nobeni fazi ni oporekala zgornjemu opisu dejstev glede DEPBS. Zato so trditve zavrnjene.

(f)   Izračun višine subvencije

| (61) | V skladu s členoma 2(2) in 5 osnovne uredbe je bila višina izravnalnih subvencij izračunana glede na subvencijo za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se šteje, da se subvencija podeli prejemniku v trenutku, ko je izveden izvozni posel iz te sheme. V tem trenutku se lahko IV odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Kot je navedeno v uvodni izjavi (51) zgoraj, ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja višino DEPBS kredita, ki se dodeli za ta posel, IV ne more več odločati o tem, ali se subvencija dodeli, in o višini subvencije. Poleg tega, kot je navedeno v isti uvodni izjavi, vsaka sprememba v stopnjah DEPBS med dejanskim izvozom in izdajo DEPBS dovoljenja na ravni zagotovljene subvencije nima učinka za nazaj. Nadalje, kot je navedeno v uvodni izjavi (52) zgoraj, lahko podjetja v skladu z indijskimi računovodskimi standardi DEPBS kredite knjižijo na podlagi vnaprejšnje vknjižbe kot prihodek na stopnji izvoznega posla. Zaradi dejstva, da je podjetje seznanjeno s tem, da bo prejelo subvencijo po DEPBS in tudi subvencije po ostalih shemah, ima podjetje že takoj prednostni konkurenčni položaj, saj lahko s pomočjo subvencije ponuja nižje cene. |
| --- | --- |

(61)

V skladu s členoma 2(2) in 5 osnovne uredbe je bila višina izravnalnih subvencij izračunana glede na subvencijo za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V tem smislu se šteje, da se subvencija podeli prejemniku v trenutku, ko je izveden izvozni posel iz te sheme. V tem trenutku se lahko IV odpove carinam, kar predstavlja finančni prispevek v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Kot je navedeno v uvodni izjavi (51) zgoraj, ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja višino DEPBS kredita, ki se dodeli za ta posel, IV ne more več odločati o tem, ali se subvencija dodeli, in o višini subvencije. Poleg tega, kot je navedeno v isti uvodni izjavi, vsaka sprememba v stopnjah DEPBS med dejanskim izvozom in izdajo DEPBS dovoljenja na ravni zagotovljene subvencije nima učinka za nazaj. Nadalje, kot je navedeno v uvodni izjavi (52) zgoraj, lahko podjetja v skladu z indijskimi računovodskimi standardi DEPBS kredite knjižijo na podlagi vnaprejšnje vknjižbe kot prihodek na stopnji izvoznega posla. Zaradi dejstva, da je podjetje seznanjeno s tem, da bo prejelo subvencijo po DEPBS in tudi subvencije po ostalih shemah, ima podjetje že takoj prednostni konkurenčni položaj, saj lahko s pomočjo subvencije ponuja nižje cene.

| (62) | Uvedba izravnalne dajatve pa je utemeljena z zmanjšanjem nepoštenih trgovinskih praks, ki temeljijo na nedovoljeni konkurenčni prednosti. V luči zgoraj navedenega se šteje za ustrezno, da se subvencije DEPBS izračuna kot vsoto kreditov, prejetih za vse izvozne posle iz te sheme v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(62)

Uvedba izravnalne dajatve pa je utemeljena z zmanjšanjem nepoštenih trgovinskih praks, ki temeljijo na nedovoljeni konkurenčni prednosti. V luči zgoraj navedenega se šteje za ustrezno, da se subvencije DEPBS izračuna kot vsoto kreditov, prejetih za vse izvozne posle iz te sheme v obdobju preiskave.

| (63) | Pripombe na razkritje niso vodile v spremembo tega načina izračunavanja. Evropska skupnost je v bližnji preteklosti že uporabljala novo metodologijo, npr. v primeru sistema grafitnih elektrod (7). Poleg tega načela pravne varnosti in upravičena pričakovanja ne preprečujejo takšne spremembe metodologije. Prvič novi način ne vodi v popolnoma drugačno obravnavanje sheme, za katero je bilo dejansko možno od začetka sprejeti izravnalne ukrepe. Zadeva le izračun višine subvencije, da ta bolje odraža dejansko stanje v določenem preiskovalnem obdobju. Drugič je ta pristop med drugim posledica dejstev, ki jih je Komisija ugotovila med preteklimi preiskavi, npr. knjiženje DEPBS-kreditov po na podlagi vnaprejšnje vknjižbe v skladu z indijskimi računovodskimi standardi in dejstvo, da v skladu z EXIM-politiko de facto ne obstajajo roki za vloge za takšne kredite. Nadalje so pripombe ob razkritju potrdile, da je v trenutku izvedbe izvoznega posla iz te sheme izvoznik nepovratno upravičen do DEPBS kreditov. Ta trenutek je ključen za ugotovitev dodelitve subvencije, kot je navedeno v uvodni izjavi (61) zgoraj, in ne kasnejša uporaba, ker je izvoznik, ki že ima takšno pravico, finančno „na boljšem“. |
| --- | --- |

(63)

Pripombe na razkritje niso vodile v spremembo tega načina izračunavanja. Evropska skupnost je v bližnji preteklosti že uporabljala novo metodologijo, npr. v primeru sistema grafitnih elektrod (7). Poleg tega načela pravne varnosti in upravičena pričakovanja ne preprečujejo takšne spremembe metodologije. Prvič novi način ne vodi v popolnoma drugačno obravnavanje sheme, za katero je bilo dejansko možno od začetka sprejeti izravnalne ukrepe. Zadeva le izračun višine subvencije, da ta bolje odraža dejansko stanje v določenem preiskovalnem obdobju. Drugič je ta pristop med drugim posledica dejstev, ki jih je Komisija ugotovila med preteklimi preiskavi, npr. knjiženje DEPBS-kreditov po na podlagi vnaprejšnje vknjižbe v skladu z indijskimi računovodskimi standardi in dejstvo, da v skladu z EXIM-politiko de facto ne obstajajo roki za vloge za takšne kredite. Nadalje so pripombe ob razkritju potrdile, da je v trenutku izvedbe izvoznega posla iz te sheme izvoznik nepovratno upravičen do DEPBS kreditov. Ta trenutek je ključen za ugotovitev dodelitve subvencije, kot je navedeno v uvodni izjavi (61) zgoraj, in ne kasnejša uporaba, ker je izvoznik, ki že ima takšno pravico, finančno „na boljšem“.

| (64) | V nasprotju z navedbami nekaterih proizvajalcev izvoznikov se mora pri ugotavljanju višine izravnalnega DEPBS-kredita upoštevati tudi DEPBS-kredite, prejete za izvoz izdelkov, ki ne spadajo v kategorijo zadevnih izdelkov. V skladu z DEPBS ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Nasprotno, DEPBS-krediti so popolnoma prenosljivi, lahko se celo prodajo in uporabijo za uvoz vsega blaga, ki se neomejeno uvaža (surovinski material za zadevni izdelek spadajo v to kategorijo), razen investicijskega blaga. Posledično lahko zadevnemu izdelku koristijo vsi dodeljeni DEPBS-krediti. |
| --- | --- |

(64)

V nasprotju z navedbami nekaterih proizvajalcev izvoznikov se mora pri ugotavljanju višine izravnalnega DEPBS-kredita upoštevati tudi DEPBS-kredite, prejete za izvoz izdelkov, ki ne spadajo v kategorijo zadevnih izdelkov. V skladu z DEPBS ni omejitev glede uporabe kreditov za uvoz surovinskega materiala brez dajatev, povezanega z določenim izdelkom. Nasprotno, DEPBS-krediti so popolnoma prenosljivi, lahko se celo prodajo in uporabijo za uvoz vsega blaga, ki se neomejeno uvaža (surovinski material za zadevni izdelek spadajo v to kategorijo), razen investicijskega blaga. Posledično lahko zadevnemu izdelku koristijo vsi dodeljeni DEPBS-krediti.

| (65) | Poleg tega se znižanj stopenj DEPBS po obdobju preiskave v zvezi s pregledom ne more upoštevati, ker člen 11(1) osnovne uredbe določa, da se podatki glede obdobja po OP običajno ne upoštevajo. Poleg tega ne obstaja nobeno zagotovilo, da IV v prihodnosti ne bo zvišala stopenj. |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega se znižanj stopenj DEPBS po obdobju preiskave v zvezi s pregledom ne more upoštevati, ker člen 11(1) osnovne uredbe določa, da se podatki glede obdobja po OP običajno ne upoštevajo. Poleg tega ne obstaja nobeno zagotovilo, da IV v prihodnosti ne bo zvišala stopenj.

| (66) | Kjer so bile predložene upravičene zahteve, so bile pristojbine za pridobitev subvencije, ki so že zapadle v plačilo, odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je bil določen znesek subvencije kot števec iz člena 7(1)(a) osnovne uredbe. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije določen za skupni promet od izvoza, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ustvaril zadevni izdelek kot ustrezen imenovalec ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je pet podjetij koristilo to shemo in prejelo subvencije med 3,2 % in 8,0 % (glej tabelo v uvodni izjavi (154) spodaj). |
| --- | --- |

(66)

Kjer so bile predložene upravičene zahteve, so bile pristojbine za pridobitev subvencije, ki so že zapadle v plačilo, odštete od tako pridobljenih kreditov, s čimer je bil določen znesek subvencije kot števec iz člena 7(1)(a) osnovne uredbe. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije določen za skupni promet od izvoza, ki ga je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ustvaril zadevni izdelek kot ustrezen imenovalec ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je pet podjetij koristilo to shemo in prejelo subvencije med 3,2 % in 8,0 % (glej tabelo v uvodni izjavi (154) spodaj).

3.   Shema izvozno usmerjenih enot („SIUE“)/Shema posebnih ekonomskih con („SPEC“)

(a)   Pravna podlaga

| (67) | Podrobni opisi teh shem so vsebovani v poglavjih 6 (SIUE) in 7 (SPEC) EXIM-politike 02-07 in HOP I 02-07. |
| --- | --- |

(67)

Podrobni opisi teh shem so vsebovani v poglavjih 6 (SIUE) in 7 (SPEC) EXIM-politike 02-07 in HOP I 02-07.

(b)   Upravičenost

| (68) | Z izjemo izključno trgovskih podjetij so lahko v SPEC ali SIUE vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Toda za razliko od storitev in kmetijstva morajo podjetja v industrijskem sektorju izpolnjevati minimalen investicijski prag fiksnih sredstev (10 milijonov indijskih rupij), da so lahko upravičena do SIUE. |
| --- | --- |

(68)

Z izjemo izključno trgovskih podjetij so lahko v SPEC ali SIUE vključena vsa podjetja, ki izvažajo svojo celotno proizvodnjo blaga in storitev. Toda za razliko od storitev in kmetijstva morajo podjetja v industrijskem sektorju izpolnjevati minimalen investicijski prag fiksnih sredstev (10 milijonov indijskih rupij), da so lahko upravičena do SIUE.

(c)   Praktično izvajanje

| (69) | SPEC je shema naslednica nekdanje sheme proste carinske cone („SPCC“). SPEC so posebej razmejene prostocarinske enklave, ki se po EXIM-politiki 02-07 za namene trgovinskih operacij, dajatev in davkov štejejo za tuje ozemlje. 14 SPEC že deluje in indijske oblasti so odobrile ustanovitev dodatnih 13. |
| --- | --- |

(69)

SPEC je shema naslednica nekdanje sheme proste carinske cone („SPCC“). SPEC so posebej razmejene prostocarinske enklave, ki se po EXIM-politiki 02-07 za namene trgovinskih operacij, dajatev in davkov štejejo za tuje ozemlje. 14 SPEC že deluje in indijske oblasti so odobrile ustanovitev dodatnih 13.

| (70) | SIUE pa so geografsko fleksibilnejše in se lahko ustanovijo kjer koli v Indiji. Ta shema dopolnjuje SPEC. |
| --- | --- |

(70)

SIUE pa so geografsko fleksibilnejše in se lahko ustanovijo kjer koli v Indiji. Ta shema dopolnjuje SPEC.

| (71) | Vloga za status IUE ali PEC mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo vlogo podjetja, so pogoji za sprejem posredovani podjetju. Sporazum o priznanju statusa PEC/IUE podjetja velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja. |
| --- | --- |

(71)

Vloga za status IUE ali PEC mora vsebovati podatke za prihodnjih pet let, med drugim o načrtovanih proizvodnih količinah, pričakovani vrednosti izvoza, uvoznih zahtevah in domačih potrebah. Če organi sprejmejo vlogo podjetja, so pogoji za sprejem posredovani podjetju. Sporazum o priznanju statusa PEC/IUE podjetja velja pet let. Sporazum se lahko obnovi za nadaljnja obdobja.

| (72) | Ključna obveznost IUE oz. PE, kot sta določeni v EXIM-politiki 02-07, je doseči neto zaslužek deviznih sredstev, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga. |
| --- | --- |

(72)

Ključna obveznost IUE oz. PE, kot sta določeni v EXIM-politiki 02-07, je doseči neto zaslužek deviznih sredstev, kar pomeni, da mora biti v referenčnem obdobju (5 let) skupna vrednost izvoza višja od skupne vrednosti uvoza blaga.

| (73) | IUE/PEC enote so upravičene do naslednjih koncesij:






  (i) | oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo, predelavo ali so s tem povezane; |
| --- | --- | --- |

(73)

IUE/PEC enote so upravičene do naslednjih koncesij:

(i)

oprostitev uvoznih dajatev za vse vrste blaga (vključno z investicijskim blagom, surovinami in potrošnim blagom), ki so potrebne za izdelavo, proizvodnjo, predelavo ali so s tem povezane;

| (ii) | oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu; |
| --- | --- |

(ii)

oprostitev trošarin za blago, nabavljeno na domačem trgu;

| (iii) | povračilo osnovnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago; |
| --- | --- |

(iii)

povračilo osnovnega prometnega davka, plačanega na lokalno nabavljeno blago;

| (iv) | možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu ob plačilu ustreznih dajatev na končni izdelek, kot izjema splošne zahteve po izvozu celotne proizvodnje; |
| --- | --- |

(iv)

možnost prodaje dela proizvodnje na domačem trgu ob plačilu ustreznih dajatev na končni izdelek, kot izjema splošne zahteve po izvozu celotne proizvodnje;

| (v) | oprostitev davka od dohodka, ki običajno velja za realiziran donos pri prodaji za izvoz v skladu s členom 10A ali 10B Zakona o davku od dohodka, za obdobje 10 let od začetka delovanja, toda najdlje do leta 2010; |
| --- | --- |

(v)

oprostitev davka od dohodka, ki običajno velja za realiziran donos pri prodaji za izvoz v skladu s členom 10A ali 10B Zakona o davku od dohodka, za obdobje 10 let od začetka delovanja, toda najdlje do leta 2010;

| (vi) | možnost 100 % tujega lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(vi)

možnost 100 % tujega lastniškega kapitala.

| (74) | Čeprav so koncesije pri obeh shemah v glavnem primerljive, obstajajo določene razlike. Na primer, samo IUE lahko uveljavlja 50 % znižanje dajatev, zapadlih v plačilo, za domačo prodajo (DTA prodaja), medtem ko je v PEC potrebno plačati 100 % dajatev za domačo prodajo. IUE enota lahko po takšni znižani stopnji proda do 50 % svojega domačega prometa. |
| --- | --- |

(74)

Čeprav so koncesije pri obeh shemah v glavnem primerljive, obstajajo določene razlike. Na primer, samo IUE lahko uveljavlja 50 % znižanje dajatev, zapadlih v plačilo, za domačo prodajo (DTA prodaja), medtem ko je v PEC potrebno plačati 100 % dajatev za domačo prodajo. IUE enota lahko po takšni znižani stopnji proda do 50 % svojega domačega prometa.

| (75) | Enote, ki delujejo po teh shemah, v skladu s členom 65 Zakona o carini nadzorujejo carinski uslužbenci. |
| --- | --- |

(75)

Enote, ki delujejo po teh shemah, v skladu s členom 65 Zakona o carini nadzorujejo carinski uslužbenci.

| (76) | Zakonsko so zavezane v določeni obliki voditi točno evidenco vseh uvozov, potrošnje in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza. Ti dokumenti se predložijo periodično na zahtevo pristojnih organov („četrtletna in letna poročila o napredku“). |
| --- | --- |

(76)

Zakonsko so zavezane v določeni obliki voditi točno evidenco vseh uvozov, potrošnje in uporabe vsega uvoženega materiala ter opravljenega izvoza. Ti dokumenti se predložijo periodično na zahtevo pristojnih organov („četrtletna in letna poročila o napredku“).

| (77) | Vendar pa se „v nobenem primeru (od IUE ali PEC enote) ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi z njenim izvozom, transferji v druge enote, prodajo DTA ali zalogami“ je zapisano v odstavku 10.2 Priloge 14-I in odstavku 13.2 Priloge 14-II HOP I 02-07. |
| --- | --- |

(77)

Vendar pa se „v nobenem primeru (od IUE ali PEC enote) ne sme zahtevati, da vsako uvozno pošiljko uskladi z njenim izvozom, transferji v druge enote, prodajo DTA ali zalogami“ je zapisano v odstavku 10.2 Priloge 14-I in odstavku 13.2 Priloge 14-II HOP I 02-07.

| (78) | Domača prodaja se odpremi in registrira s postopkom samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk IUE nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec, ki je trajno napoten k IUE. Podjetje mora IV pokriti stroške za plačo takšnega stalnega uslužbenca. |
| --- | --- |

(78)

Domača prodaja se odpremi in registrira s postopkom samocertificiranja. Postopek odpreme izvoznih pošiljk IUE nadzoruje carinski/trošarinski uslužbenec, ki je trajno napoten k IUE. Podjetje mora IV pokriti stroške za plačo takšnega stalnega uslužbenca.

| (79) | „Vse dejavnosti PEC enot znotraj cone, če ni drugače določeno, vključno z izvozom in ponovnim uvozom blaga, se opravljajo s postopkom samocertificiranja“ je zapisano v odstavku 29 Priloge 14-II HOP I 02-07. Tako ni potrebno redno preverjanje izvoznih pošiljk PEC enote s strani carinskih organov. |
| --- | --- |

(79)

„Vse dejavnosti PEC enot znotraj cone, če ni drugače določeno, vključno z izvozom in ponovnim uvozom blaga, se opravljajo s postopkom samocertificiranja“ je zapisano v odstavku 29 Priloge 14-II HOP I 02-07. Tako ni potrebno redno preverjanje izvoznih pošiljk PEC enote s strani carinskih organov.

| (80) | V tem primeru je eden izmed sodelujočih izvoznikov uporabljal SIUE. Ker SPEC ni bila uporabljena, ni treba analizirati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za to shemo. Sodelujoči izvoznik, ki je uporabljal SIUE, je shemo uporabljal za uvoz surovin in investicijskega blaga brez uvoznih dajatev, domačo nabavo blaga brez trošarin, prejemanje povračila prometnega davka ter prodajo dela proizvodnje na domačem trgu. Tako je koristil vse subvencije, opisane v zgornji uvodni izjavi (73) pod (i) do (iv). Zadevni izvoznik je koristil tudi ugodnosti po določbah o oprostitvi davka od dohodka SIUE. Ker pa omenjena oprostitev davka od dohodka spada med širše dostopnejšo shemo oprostitve davka od dohodka, je njegova analiza opisana v uvodnih izjavah (117) in (118) spodaj. |
| --- | --- |

(80)

V tem primeru je eden izmed sodelujočih izvoznikov uporabljal SIUE. Ker SPEC ni bila uporabljena, ni treba analizirati možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov za to shemo. Sodelujoči izvoznik, ki je uporabljal SIUE, je shemo uporabljal za uvoz surovin in investicijskega blaga brez uvoznih dajatev, domačo nabavo blaga brez trošarin, prejemanje povračila prometnega davka ter prodajo dela proizvodnje na domačem trgu. Tako je koristil vse subvencije, opisane v zgornji uvodni izjavi (73) pod (i) do (iv). Zadevni izvoznik je koristil tudi ugodnosti po določbah o oprostitvi davka od dohodka SIUE. Ker pa omenjena oprostitev davka od dohodka spada med širše dostopnejšo shemo oprostitve davka od dohodka, je njegova analiza opisana v uvodnih izjavah (117) in (118) spodaj.

(d)   Pripombe ob razkritju

| (81) | Ob razkritju je en proizvajalec izvoznik trdil, da je treba SIUE, če sploh, izravnati le v primeru, če dajatve, plačane za domačo prodajo, ne pokrivajo v celoti višine oproščenih uvoznih dajatev na surovinske materiale, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelkov, ki se prodajajo na domačem trgu („presežni odpust“). Izvoznik meni, da je za SIUE, ki je domnevno podobna sistemu aktivnega plemenitenja ES, vzpostavljen sistem preverjanja v skladu z določbami prilog I, II in III osnovne uredbe. V ta namen je trdil, da indijski organi dejansko ne zahtevajo usklajevanja glede pošiljk surovin in nastale izvozne proizvodnje (glej uvodno izjavo (77)), ker to v skladu z osnovno uredbo ali sporazumom STO o subvencioniranju in izravnalnih ukrepih („SSIU“) ni obvezno za natančen sistem preverjanja. Poleg tega se je izvoznik skliceval na interni sistem serijskih obrazcev podjetja, ki naj bi zagotavljal povezavo med podatki o inputu in outputu. Nadalje je izvoznik opozoril, da je njegova domača prodaja predstavljala manj kot 5 % njegove prodaje v OP. Trdil je tudi, da periodična ocena mesečnih napovedi prometnega davka s strani IV izpolnjuje standarde preverjanja, ki jih določa osnovna uredba. |
| --- | --- |

(81)

Ob razkritju je en proizvajalec izvoznik trdil, da je treba SIUE, če sploh, izravnati le v primeru, če dajatve, plačane za domačo prodajo, ne pokrivajo v celoti višine oproščenih uvoznih dajatev na surovinske materiale, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelkov, ki se prodajajo na domačem trgu („presežni odpust“). Izvoznik meni, da je za SIUE, ki je domnevno podobna sistemu aktivnega plemenitenja ES, vzpostavljen sistem preverjanja v skladu z določbami prilog I, II in III osnovne uredbe. V ta namen je trdil, da indijski organi dejansko ne zahtevajo usklajevanja glede pošiljk surovin in nastale izvozne proizvodnje (glej uvodno izjavo (77)), ker to v skladu z osnovno uredbo ali sporazumom STO o subvencioniranju in izravnalnih ukrepih („SSIU“) ni obvezno za natančen sistem preverjanja. Poleg tega se je izvoznik skliceval na interni sistem serijskih obrazcev podjetja, ki naj bi zagotavljal povezavo med podatki o inputu in outputu. Nadalje je izvoznik opozoril, da je njegova domača prodaja predstavljala manj kot 5 % njegove prodaje v OP. Trdil je tudi, da periodična ocena mesečnih napovedi prometnega davka s strani IV izpolnjuje standarde preverjanja, ki jih določa osnovna uredba.

| (82) | Trdil je tudi, da (i) se za izračun ne bi smela upoštevati količina surovin, ki je bila med preiskavo v zvezi s pregledom uvožena, kot je določeno v uvodni izjavi 19 letnega poročila o napredku te IUE, temveč količina surovin, ki je bila v tem obdobju porabljena, kot je določeno v uvodni izjavi 20 tega poročila in (ii) da mora obdobje dodelitve, ki zadeva privarčevane dajatve ob uvozu investicijskega blaga, temeljiti na obdobju amortizacije, ki je specifično za to podjetje, in ne na povprečnem obdobju amortizacije za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike. Poleg tega je trdil, da morajo biti dodane obresti (komercialna stopnja v Indiji v OP) zmanjšane na tehtano povprečno stopnjo ob ustanovitvi te IUE med preiskavo v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(82)

Trdil je tudi, da (i) se za izračun ne bi smela upoštevati količina surovin, ki je bila med preiskavo v zvezi s pregledom uvožena, kot je določeno v uvodni izjavi 19 letnega poročila o napredku te IUE, temveč količina surovin, ki je bila v tem obdobju porabljena, kot je določeno v uvodni izjavi 20 tega poročila in (ii) da mora obdobje dodelitve, ki zadeva privarčevane dajatve ob uvozu investicijskega blaga, temeljiti na obdobju amortizacije, ki je specifično za to podjetje, in ne na povprečnem obdobju amortizacije za vse sodelujoče proizvajalce izvoznike. Poleg tega je trdil, da morajo biti dodane obresti (komercialna stopnja v Indiji v OP) zmanjšane na tehtano povprečno stopnjo ob ustanovitvi te IUE med preiskavo v zvezi s pregledom.

(e)   Zaključki o SIUE

| (83) | Oprostitve IUE dveh vrst uvoznih dajatev („osnovne carine“ in „posebne dodatne carine“) in povračilo prometnega davka so finančni prispevek IV v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako IUE omogoča dodelitev subvencije v smislu člena 2(2) osnovne uredbe, ker to izboljšuje likvidnost, saj ni treba plačati dajatev, ki bi sicer zapadle, in omogoča povračilo prometnega davka. |
| --- | --- |

(83)

Oprostitve IUE dveh vrst uvoznih dajatev („osnovne carine“ in „posebne dodatne carine“) in povračilo prometnega davka so finančni prispevek IV v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Prihodek vlade, ki bi brez te sheme zapadel v plačilo, je opuščen in tako IUE omogoča dodelitev subvencije v smislu člena 2(2) osnovne uredbe, ker to izboljšuje likvidnost, saj ni treba plačati dajatev, ki bi sicer zapadle, in omogoča povračilo prometnega davka.

| (84) | Oprostitev trošarin in ustreznih dajatev na uvoz („dodatna carina“) pa ne vodi v izpad prihodka, ki je sicer pričakovan. Če bi bile trošarine in dodatna carina plačane, bi bile lahko uporabljene kot kredit za prihodnje dajatve (tako imenovan „CENVAT mehanizem“). Zato te dajatve niso dokončne. Z uporabo „CENVAT“-kredita dokončna dajatev bremeni samo dodano vrednost, ne pa tudi surovine. |
| --- | --- |

(84)

Oprostitev trošarin in ustreznih dajatev na uvoz („dodatna carina“) pa ne vodi v izpad prihodka, ki je sicer pričakovan. Če bi bile trošarine in dodatna carina plačane, bi bile lahko uporabljene kot kredit za prihodnje dajatve (tako imenovan „CENVAT mehanizem“). Zato te dajatve niso dokončne. Z uporabo „CENVAT“-kredita dokončna dajatev bremeni samo dodano vrednost, ne pa tudi surovine.

| (85) | Tako samo oprostitev osnovne carine, posebne dodatne carine in povračilo prometnega davka predstavljajo subvencije v smislu člena 2 osnovne uredbe. Zakonsko so pogojeni z opravljenim izvozom in se zato štejejo za specifične in se zanje lahko uvede izravnalne ukrepe po členu 3(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj IUE, ki je določen v odstavku 6.1 EXIM-politike 02-07, je nujni pogoj za pridobitev spodbud. |
| --- | --- |

(85)

Tako samo oprostitev osnovne carine, posebne dodatne carine in povračilo prometnega davka predstavljajo subvencije v smislu člena 2 osnovne uredbe. Zakonsko so pogojeni z opravljenim izvozom in se zato štejejo za specifične in se zanje lahko uvede izravnalne ukrepe po členu 3(4)(a) osnovne uredbe. Izvozni cilj IUE, ki je določen v odstavku 6.1 EXIM-politike 02-07, je nujni pogoj za pridobitev spodbud.

| (86) | Nadalje se v nasprotju s trditvami enega izmed izvoznikov te subvencije ne morejo šteti kot dovoljeni sistemi povračila dajatev v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjujejo strogih predpisov, določenih v točkah (h) in (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) osnovne uredbe. Domnevna primerljivost SIUE s sistemom aktivnega plemenitenja ES je v tem okviru nerelevantna, ker sistem ES ni predmet te preiskave. |
| --- | --- |

(86)

Nadalje se v nasprotju s trditvami enega izmed izvoznikov te subvencije ne morejo šteti kot dovoljeni sistemi povračila dajatev v smislu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjujejo strogih predpisov, določenih v točkah (h) in (i) Priloge I, Prilogi II (opredelitev in predpisi za povračila) in Prilogi III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) osnovne uredbe. Domnevna primerljivost SIUE s sistemom aktivnega plemenitenja ES je v tem okviru nerelevantna, ker sistem ES ni predmet te preiskave.

| (87) | V kolikor se povračilo prometnega davka in oprostitev uvoznih dajatev uporabljata za nakup investicijskega blaga, to pomeni da že nista več v skladu s predpisi o dovoljenih sistemih povračil, ker se to blago ne porabi v proizvodnem postopku, kot to zahteva točka (h) (povračilo prometnega davka) in točka (i) (odpust uvoznih dajatev) Priloge I. Izvoznik je tej analizi ugovarjal s trditvijo, da investicijsko blago per se ne more biti izključeno iz dovoljenega povračila dajatev, ker je nujno za proizvodnjo. Vendar pa takšna razlaga ni v skladu z jasnim besedilom točk (h) in (i) Priloge I, po katerem se investicijsko blago uporablja za proizvodnjo in se v njej ne porablja. Argument je torej zavrnjen. |
| --- | --- |

(87)

V kolikor se povračilo prometnega davka in oprostitev uvoznih dajatev uporabljata za nakup investicijskega blaga, to pomeni da že nista več v skladu s predpisi o dovoljenih sistemih povračil, ker se to blago ne porabi v proizvodnem postopku, kot to zahteva točka (h) (povračilo prometnega davka) in točka (i) (odpust uvoznih dajatev) Priloge I. Izvoznik je tej analizi ugovarjal s trditvijo, da investicijsko blago per se ne more biti izključeno iz dovoljenega povračila dajatev, ker je nujno za proizvodnjo. Vendar pa takšna razlaga ni v skladu z jasnim besedilom točk (h) in (i) Priloge I, po katerem se investicijsko blago uporablja za proizvodnjo in se v njej ne porablja. Argument je torej zavrnjen.

| (88) | Poleg tega in glede na ostale subvencije, ki izhajajo iz te sheme, je bilo kljub natančni preučitvi navedb izvoznika potrjeno, da IV nima učinkovitega sistema ali postopka preverjanja, ki bi potrdil, ali in v kakšnih količinah se v proizvodnji izvoznega izdelka uporabljajo surovine, nabavljene brez plačila dajatev in/ali prometnega davka. (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) osnovne uredbe). |
| --- | --- |

(88)

Poleg tega in glede na ostale subvencije, ki izhajajo iz te sheme, je bilo kljub natančni preučitvi navedb izvoznika potrjeno, da IV nima učinkovitega sistema ali postopka preverjanja, ki bi potrdil, ali in v kakšnih količinah se v proizvodnji izvoznega izdelka uporabljajo surovine, nabavljene brez plačila dajatev in/ali prometnega davka. (Priloga II(II)(4) osnovne uredbe in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) osnovne uredbe).

| (89) | IUE lahko proda znaten delež svoje proizvodnje, in sicer do 50 % svojega letnega prometa, na domačem trgu. Tako ni zakonsko obvezno izvoziti celotne količine proizvedenih izdelkov. Poleg tega ti domači posli zaradi postopka samocertificiranja potekajo brez nadzora in kontrole vladnih uslužbencev. Tako ločeni prostori IUE vsaj deloma niso predmet fizičnega nadzora indijskih organov. To pa poveča pomen drugih elementov preverjanja, zlasti nadzora povezave med surovinami, ki so oproščene dajatev, in proizvedenimi izvoznimi izdelki, da bi s tem uveljavili sistem preverjanja povračil. Štelo se je, da IUE, ki je predmet te preiskave, na domačem trgu ni prodal 50 %, temveč le okoli 5 % letnega prometa v OP. Toda to ne vpliva na splošno oceno ustreznosti vzpostavljenega sistema preverjanja. |
| --- | --- |

(89)

IUE lahko proda znaten delež svoje proizvodnje, in sicer do 50 % svojega letnega prometa, na domačem trgu. Tako ni zakonsko obvezno izvoziti celotne količine proizvedenih izdelkov. Poleg tega ti domači posli zaradi postopka samocertificiranja potekajo brez nadzora in kontrole vladnih uslužbencev. Tako ločeni prostori IUE vsaj deloma niso predmet fizičnega nadzora indijskih organov. To pa poveča pomen drugih elementov preverjanja, zlasti nadzora povezave med surovinami, ki so oproščene dajatev, in proizvedenimi izvoznimi izdelki, da bi s tem uveljavili sistem preverjanja povračil. Štelo se je, da IUE, ki je predmet te preiskave, na domačem trgu ni prodal 50 %, temveč le okoli 5 % letnega prometa v OP. Toda to ne vpliva na splošno oceno ustreznosti vzpostavljenega sistema preverjanja.

| (90) | Glede nadaljnjih uvedenih postopkov preverjanja je potrebno opozoriti, kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi (77) in kar je potrdila pripomba izvoznika, da IUE že de jure ni treba nikoli povezati uvozne pošiljke z namembnim krajem ustreznega nastalega izdelka. Samo takšen nadzor pošiljk bi indijskim organom zagotovil dovolj podatkov o končnem namembnem kraju surovin, da bi ugotovili, da oprostitve trošarin/prometnega davka ne presegajo količine surovin za izvozno proizvodnjo. Mesečne davčne napovedi za domačo prodajo na osnovi samoocene, ki jih indijski organi periodično preverjajo, ne zadoščajo. Tudi interni sistemi podjetij, ki se izvajajo brez zakonske obveznosti v skladu z EXIM-politiko, npr. sistem serijskih obrazcev, ne izpolnjujejo te pomembne zahteve po sistemu preverjanja povračil dajatev. Poleg tega mora biti sistem preverjanja povračil dajatev zasnovan in izvajan s strani vlade in ga ne sme upravljati vsako posamezno podjetje, ki želi vzpostaviti informacijski sistem. Revizijska poročila indijskih oblasti so bila zahtevana od podjetja in IV, vendar niso bila nikoli posredovana in utemeljena. Tako je potrjeno, da IV ni vzpostavila učinkovitega nadzornega mehanizma za določanje, katere surovine se uporabljajo v izvozni proizvodnji in v kakšnih količinah, ker indijska EXIM-politika od IUE izrecno ne zahteva, da dokumentira povezavo med surovinami in proizvedenim izdelkom. |
| --- | --- |

(90)

Glede nadaljnjih uvedenih postopkov preverjanja je potrebno opozoriti, kot je bilo omenjeno v uvodni izjavi (77) in kar je potrdila pripomba izvoznika, da IUE že de jure ni treba nikoli povezati uvozne pošiljke z namembnim krajem ustreznega nastalega izdelka. Samo takšen nadzor pošiljk bi indijskim organom zagotovil dovolj podatkov o končnem namembnem kraju surovin, da bi ugotovili, da oprostitve trošarin/prometnega davka ne presegajo količine surovin za izvozno proizvodnjo. Mesečne davčne napovedi za domačo prodajo na osnovi samoocene, ki jih indijski organi periodično preverjajo, ne zadoščajo. Tudi interni sistemi podjetij, ki se izvajajo brez zakonske obveznosti v skladu z EXIM-politiko, npr. sistem serijskih obrazcev, ne izpolnjujejo te pomembne zahteve po sistemu preverjanja povračil dajatev. Poleg tega mora biti sistem preverjanja povračil dajatev zasnovan in izvajan s strani vlade in ga ne sme upravljati vsako posamezno podjetje, ki želi vzpostaviti informacijski sistem. Revizijska poročila indijskih oblasti so bila zahtevana od podjetja in IV, vendar niso bila nikoli posredovana in utemeljena. Tako je potrjeno, da IV ni vzpostavila učinkovitega nadzornega mehanizma za določanje, katere surovine se uporabljajo v izvozni proizvodnji in v kakšnih količinah, ker indijska EXIM-politika od IUE izrecno ne zahteva, da dokumentira povezavo med surovinami in proizvedenim izdelkom.

| (91) | IV tudi ni izvedla dodatne preiskave na osnovi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to načeloma morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) osnovne uredbe), niti ni dokazala, da ni prišlo do presežnega odpusta. Potrebno je poudariti, da je takšno dodatno preiskavo načeloma treba izvesti pred preveritvenim obiskom v takšni preiskavi, da se preveritveni obisk tako lahko izvede, če je to primerno, na podlagi ugotovitev te dodatne preiskave (člen 11(8) in 26(1) osnovne uredbe). |
| --- | --- |

(91)

IV tudi ni izvedla dodatne preiskave na osnovi dejanskih količin surovin, čeprav bi ob odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja to načeloma morala storiti (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) osnovne uredbe), niti ni dokazala, da ni prišlo do presežnega odpusta. Potrebno je poudariti, da je takšno dodatno preiskavo načeloma treba izvesti pred preveritvenim obiskom v takšni preiskavi, da se preveritveni obisk tako lahko izvede, če je to primerno, na podlagi ugotovitev te dodatne preiskave (člen 11(8) in 26(1) osnovne uredbe).

(f)   Izračun višine subvencije

| (92) | Ker ne obstaja dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil, je korist, zaradi katere se lahko sprejme izravnalne ukrepe, odpust skupnih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina), ki običajno zapadejo ob uvozu, ter povračilo prometnega davka, oba v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(92)

Ker ne obstaja dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil, je korist, zaradi katere se lahko sprejme izravnalne ukrepe, odpust skupnih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina), ki običajno zapadejo ob uvozu, ter povračilo prometnega davka, oba v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (93) | Zahteva izvoznika, da se upošteva samo privarčevano višino dajatev in prometnega davka, ki se nanašata na surovine, porabljene med preiskavo v zvezi s pregledom, se zavrnje. Dodelitev subvencij v smislu člena 2(2) osnovne uredbe se zgodi že ob dajatvi ali prometnega davka prosti nabavi surovinskega materiala, ker bi na tej stopnji običajno zapadla. |
| --- | --- |

(93)

Zahteva izvoznika, da se upošteva samo privarčevano višino dajatev in prometnega davka, ki se nanašata na surovine, porabljene med preiskavo v zvezi s pregledom, se zavrnje. Dodelitev subvencij v smislu člena 2(2) osnovne uredbe se zgodi že ob dajatvi ali prometnega davka prosti nabavi surovinskega materiala, ker bi na tej stopnji običajno zapadla.

(i)   Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) in povračilo prometnega davka za surovine

| (94) | Višina subvencije za izvoznika, ki uporablja SIUE, je bila izračunana na osnovi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za materiale, uvožene za proizvodni sektor, tj. zdravila na debelo in vmesne izdelki, in povračila prometnega davka za ta sektor, oba med preiskavo v zvezi s pregledom. Pristojbine za pridobitev subvencije, ki so zapadle v plačilo, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, da je bila tako ugotovljena višina subvencije kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije dodeljena na izvozni promet farmacevtskega sektorja na debelo („sektor“) v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen števec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tako ugotovljena stopnja subvencije znaša 29,6 %. |
| --- | --- |

(94)

Višina subvencije za izvoznika, ki uporablja SIUE, je bila izračunana na osnovi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za materiale, uvožene za proizvodni sektor, tj. zdravila na debelo in vmesne izdelki, in povračila prometnega davka za ta sektor, oba med preiskavo v zvezi s pregledom. Pristojbine za pridobitev subvencije, ki so zapadle v plačilo, so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, da je bila tako ugotovljena višina subvencije kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije dodeljena na izvozni promet farmacevtskega sektorja na debelo („sektor“) v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen števec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tako ugotovljena stopnja subvencije znaša 29,6 %.

(ii)   Oprostitev uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za investicijsko blago

| (95) | Za razliko od surovin, investicijsko blago ni fizično vključeno v končno blago. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe je subvencija za preiskovano podjetje izračuna na osnovi višine neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža normalno amortizacijo takšnega investicijskega blaga v industriji zadevnega izdelka. Za določitev običajnega obdobja amortizacije se izračuna tehtano povprečje obdobij amortizacije za vse sodelujoče izvoznike. Trditev preiskovanega IUE o uporabi obdobja amortizacije, ki je specifična za to podjetje, je bilo treba zavrniti, ker „običajno“ ne pomeni isto kot „posamezno“, temveč „reprezentativno povprečje“. Tako izračunana višina, ki velja za obdobje preiskave v zvezi s pregledom, je bila popravljena z dodatkom obresti za to obdobje, da se upošteva vrednost subvencij med tem obdobjem in tako ugotovi celotno subvencijo iz te sheme za prejemnika. Višina dodanih obresti je temeljila na komercialni obrestni meri med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom v Indiji. Zahteva izvoznika po uporabi nižje povprečne stopnje ni prinesla drugačnega rezultata, kar pomeni, da je stopnja subvencije ostala enaka. Obvezne pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako ugotovljena višina subvencije pa določena kot števec. V skladu s členoma 7(2) in 7(3) osnovne uredbe je ta višina subvencije dodeljena na izvozni promet sektorja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tako določena stopnja subvencije znaša 1,3 %. |
| --- | --- |

(95)

Za razliko od surovin, investicijsko blago ni fizično vključeno v končno blago. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe je subvencija za preiskovano podjetje izračuna na osnovi višine neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža normalno amortizacijo takšnega investicijskega blaga v industriji zadevnega izdelka. Za določitev običajnega obdobja amortizacije se izračuna tehtano povprečje obdobij amortizacije za vse sodelujoče izvoznike. Trditev preiskovanega IUE o uporabi obdobja amortizacije, ki je specifična za to podjetje, je bilo treba zavrniti, ker „običajno“ ne pomeni isto kot „posamezno“, temveč „reprezentativno povprečje“. Tako izračunana višina, ki velja za obdobje preiskave v zvezi s pregledom, je bila popravljena z dodatkom obresti za to obdobje, da se upošteva vrednost subvencij med tem obdobjem in tako ugotovi celotno subvencijo iz te sheme za prejemnika. Višina dodanih obresti je temeljila na komercialni obrestni meri med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom v Indiji. Zahteva izvoznika po uporabi nižje povprečne stopnje ni prinesla drugačnega rezultata, kar pomeni, da je stopnja subvencije ostala enaka. Obvezne pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako ugotovljena višina subvencije pa določena kot števec. V skladu s členoma 7(2) in 7(3) osnovne uredbe je ta višina subvencije dodeljena na izvozni promet sektorja v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tako določena stopnja subvencije znaša 1,3 %.

| (96) | Tako skupna stopnja subvencije za SIUE za zadevno podjetje znaša 30,9 %. |
| --- | --- |

(96)

Tako skupna stopnja subvencije za SIUE za zadevno podjetje znaša 30,9 %.

4.   Shema spodbujanja izvoza investicijskega blaga („SSIIB“)

(a)   Pravna podlaga

| (97) | Podroben opis SSIIB je vsebovan v poglavju 5 EXIM-politike 02-07 in poglavju 5 HOP I 02-07. |
| --- | --- |

(97)

Podroben opis SSIIB je vsebovan v poglavju 5 EXIM-politike 02-07 in poglavju 5 HOP I 02-07.

(b)   Upravičenost

| (98) | Proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci in dobavitelji storitev, so upravičeni do te sheme. |
| --- | --- |

(98)

Proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, povezani s podpornimi izdelovalci in dobavitelji storitev, so upravičeni do te sheme.

(c)   Praktično izvajanje

| (99) | Pod pogojem obveznosti izvoza je podjetju dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega) po znižani stopnji dajatve. V ta namen IV po vlogi in plačilu pristojbine izda SSIIB-dovoljenje. Od aprila 2000 shema dovoljuje znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo po tej shemi. Do 31. marca 2000 je veljala 11 % stopnja dajatve (vključno z 10 % dodatno dajatvijo) in, v primeru uvozov z visoko vrednostjo, ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabljati za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. |
| --- | --- |

(99)

Pod pogojem obveznosti izvoza je podjetju dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in od aprila 2003 do deset let starega) po znižani stopnji dajatve. V ta namen IV po vlogi in plačilu pristojbine izda SSIIB-dovoljenje. Od aprila 2000 shema dovoljuje znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 5 % za vse investicijsko blago, uvoženo po tej shemi. Do 31. marca 2000 je veljala 11 % stopnja dajatve (vključno z 10 % dodatno dajatvijo) in, v primeru uvozov z visoko vrednostjo, ničelna stopnja dajatve. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabljati za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju.

| (100) | Imetnik dovoljenja SSIIB lahko nabavlja investicijsko blago tudi doma. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko koristi dajatev prost uvoz delov, potrebnih za proizvodnjo tega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku SSIIB-dovoljenja. |
| --- | --- |

(100)

Imetnik dovoljenja SSIIB lahko nabavlja investicijsko blago tudi doma. V tem primeru domači proizvajalec investicijskega blaga lahko koristi dajatev prost uvoz delov, potrebnih za proizvodnjo tega investicijskega blaga. Po drugi strani pa lahko domači proizvajalec zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku SSIIB-dovoljenja.

(d)   Pripombe ob razkritju

| (101) | Ob razkritju sta IV in en proizvajalec izvoznik trdila, da (i) obdobje amortizacije, ki se uporablja za investicijsko blago, domnevno ni bilo ustrezno pojasnjeno zainteresiranim strankam in (ii) da ni bilo ustrezno obrazloženo, zakaj in do kakšne mere so bile dodane obresti, da je bila ugotovljena višina subvencije, v zvezi s katero se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(101)

Ob razkritju sta IV in en proizvajalec izvoznik trdila, da (i) obdobje amortizacije, ki se uporablja za investicijsko blago, domnevno ni bilo ustrezno pojasnjeno zainteresiranim strankam in (ii) da ni bilo ustrezno obrazloženo, zakaj in do kakšne mere so bile dodane obresti, da je bila ugotovljena višina subvencije, v zvezi s katero se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi.

(e)   Zaključki o shemi SSIIB

| (102) | SSIIB zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese korist, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšajo njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(102)

SSIIB zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve predstavlja finančni prispevek IV, ker ta koncesija zmanjša prihodek IV od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve izvozniku prinese korist, saj dajatve, privarčevane pri uvozu, izboljšajo njegovo likvidnost.

| (103) | Nadalje je SSIIB zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšna dovoljenja ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in za takšno, da se v zvezi z njo lahko sprejme izravnalne ukrepe v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(103)

Nadalje je SSIIB zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takšna dovoljenja ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in za takšno, da se v zvezi z njo lahko sprejme izravnalne ukrepe v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe.

| (104) | Končno te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v pomenu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v točki (i) Priloge I osnovne uredbe, ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(104)

Končno te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v pomenu člena 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi, določeni v točki (i) Priloge I osnovne uredbe, ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(f)   Izračun višine subvencije

| (105) | Višina subvencije je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na osnovi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takšnega investicijskega blaga v industriji antibiotikov. V skladu z uveljavljeno prakso je bila tako dobljena višina, ki se nanaša na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, popravljena z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela kot primerna komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Obvezne pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako ugotovljena višina subvencije pa določena kot števec. V skladu s členoma 7(2) in 7(3) osnovne uredbe je ta višina subvencije dodeljena na izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Štiri podjetja so to shemo uporabljala v času preiskave v zvezi s pregledom. Pridobljene subvencije so bile zanemarljive. |
| --- | --- |

(105)

Višina subvencije je bila izračunana v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na osnovi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago med obdobjem, ki odraža običajno obdobje amortizacije takšnega investicijskega blaga v industriji antibiotikov. V skladu z uveljavljeno prakso je bila tako dobljena višina, ki se nanaša na obdobje preiskave v zvezi s pregledom, popravljena z dodatkom obresti za to obdobje, da se odrazi vrednost subvencije v tem obdobju. V ta namen se je štela kot primerna komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Obvezne pristojbine za pridobitev subvencije so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete od te vsote, tako ugotovljena višina subvencije pa določena kot števec. V skladu s členoma 7(2) in 7(3) osnovne uredbe je ta višina subvencije dodeljena na izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Štiri podjetja so to shemo uporabljala v času preiskave v zvezi s pregledom. Pridobljene subvencije so bile zanemarljive.

| (106) | Ker v tem primeru SSIIB ne bo izravnana, ni treba odgovoriti na ustrezne pripombe ob razkritju. |
| --- | --- |

(106)

Ker v tem primeru SSIIB ne bo izravnana, ni treba odgovoriti na ustrezne pripombe ob razkritju.

5.   Shema izvoznih kreditov („SIK“)

(a)   Pravna podlaga

| (107) | Podrobnosti sheme so vsebovane v Master Circular IECD št. 5/04.02.02/2002-03 (izvozni kredit v tuji valuti) in Master Circular IECD št. 4/04.02.02/2002-03 (izvozni kredit v rupijah) Indijske centralne banke („ICB“), ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji. |
| --- | --- |

(107)

Podrobnosti sheme so vsebovane v Master Circular IECD št. 5/04.02.02/2002-03 (izvozni kredit v tuji valuti) in Master Circular IECD št. 4/04.02.02/2002-03 (izvozni kredit v rupijah) Indijske centralne banke („ICB“), ki sta naslovljena na vse komercialne banke v Indiji.

(b)   Upravičenost

| (108) | Do te sheme so upravičeni izdelovalci izvozniki in trgovci izvozniki. |
| --- | --- |

(108)

Do te sheme so upravičeni izdelovalci izvozniki in trgovci izvozniki.

(c)   Praktično izvajanje

| (109) | V okviru te sheme ICB obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke obračunajo izvozniku, z namenom „omogočiti izvoznikom dostop do kreditov z mednarodno konkurenčnimi obrestnimi merami“. SIK sestavljata dve podshemi, shema izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shema izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenjajo za financiranje izvoza. |
| --- | --- |

(109)

V okviru te sheme ICB obvezujoče določa najvišje obrestne mere za izvozne kredite v indijskih rupijah ali v tuji valuti, ki jih lahko komercialne banke obračunajo izvozniku, z namenom „omogočiti izvoznikom dostop do kreditov z mednarodno konkurenčnimi obrestnimi merami“. SIK sestavljata dve podshemi, shema izvoznih kreditov pred odpremo („kredit za embaliranje“), ki zajema kredite izvozniku za financiranje nakupa, predelave, izdelave, embaliranja in/ali odpreme blaga pred izvozom, in shema izvoznih kreditov po odpremi, ki zagotavlja posojila za obratni kapital z namenom financiranja izvoznih terjatev. ICB bankam tudi nalaga, da določen znesek svojih neto bančnih kreditov namenjajo za financiranje izvoza.

| (110) | Kot posledica teh Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po prioritetnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinski krediti“), ki so določene izključno po tržnih pogojih. V tem pogledu Master Circular o izvoznih kreditih v rupijah navaja, da so „najvišje obrestne mere za kredite za izvoznike, kot je določeno v tej okrožnici, nižje od najvišjih obrestnih mer, ki se običajno obračunajo ostalim posojilojemalcem in se zato v tem smislu pojmujejo kot koncesijske.“ Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za podjetja z dobro boniteto. Dejansko bi lahko podjetja z dobro boniteto pridobila izvozne in gotovinske kredite pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(110)

Kot posledica teh Master Circulars ICB lahko izvozniki pridobijo izvozne kredite po prioritetnih obrestnih merah v primerjavi z obrestnimi merami za običajne komercialne kredite („gotovinski krediti“), ki so določene izključno po tržnih pogojih. V tem pogledu Master Circular o izvoznih kreditih v rupijah navaja, da so „najvišje obrestne mere za kredite za izvoznike, kot je določeno v tej okrožnici, nižje od najvišjih obrestnih mer, ki se običajno obračunajo ostalim posojilojemalcem in se zato v tem smislu pojmujejo kot koncesijske.“ Razlika med obrestnimi merami se lahko zmanjša za podjetja z dobro boniteto. Dejansko bi lahko podjetja z dobro boniteto pridobila izvozne in gotovinske kredite pod enakimi pogoji.

(d)   Pripombe ob razkritju

| (111) | Ob razkritju sta dva izvoznika, ki sta uporabljala to shemo, ugovarjala, da SIK ni subvencija, v zvezi s katero se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. V ta namen sta trdila, da (i) subvencija, v zvezi s katero se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, zahteva prenos javnih sredstev, (ii) so obrestne mere SIK kreditov določene po tržnih pogojih, ker različne komercialne banke ponujajo zelo različne obrestne mere, in (iii) so obrestne mere za gotovinske kredite višje kot za izvozne kredite, ker je izvozno kreditiranje manj tvegano („samoizvršujoče“) in, v primeru izvoznih kreditov v tuji valuti, podvrženo domnevno nižji inflaciji prosto konvertibilnih tujih valut v primerjavi z vrednostjo indijske rupije, kar naj bi vplivalo na obrestne mere. |
| --- | --- |

(111)

Ob razkritju sta dva izvoznika, ki sta uporabljala to shemo, ugovarjala, da SIK ni subvencija, v zvezi s katero se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. V ta namen sta trdila, da (i) subvencija, v zvezi s katero se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, zahteva prenos javnih sredstev, (ii) so obrestne mere SIK kreditov določene po tržnih pogojih, ker različne komercialne banke ponujajo zelo različne obrestne mere, in (iii) so obrestne mere za gotovinske kredite višje kot za izvozne kredite, ker je izvozno kreditiranje manj tvegano („samoizvršujoče“) in, v primeru izvoznih kreditov v tuji valuti, podvrženo domnevno nižji inflaciji prosto konvertibilnih tujih valut v primerjavi z vrednostjo indijske rupije, kar naj bi vplivalo na obrestne mere.

| (112) | Poleg tega je eden izmed izvoznikov, ne da bi predložil novi izračuna stopnje subvencij, trdil, da je za izračun treba uporabiti obrestne mere drugih bank, in ne bank, ki so bile med preveritvenim obiskom opredeljene kot posojilodajalne banke, ter v vsakem primeru pri primerjavi upoštevati samo najnižje obrestne mere za izvozne in gotovinske kredite. Drug izvoznik je brez predložitve dokazov trdil, da je treba višino zneska zmanjšati za 25 %, ki domnevno predstavljajo lastni kapital, čeprav je v izkazih knjižen kot tuj kapital. |
| --- | --- |

(112)

Poleg tega je eden izmed izvoznikov, ne da bi predložil novi izračuna stopnje subvencij, trdil, da je za izračun treba uporabiti obrestne mere drugih bank, in ne bank, ki so bile med preveritvenim obiskom opredeljene kot posojilodajalne banke, ter v vsakem primeru pri primerjavi upoštevati samo najnižje obrestne mere za izvozne in gotovinske kredite. Drug izvoznik je brez predložitve dokazov trdil, da je treba višino zneska zmanjšati za 25 %, ki domnevno predstavljajo lastni kapital, čeprav je v izkazih knjižen kot tuj kapital.

(e)   Zaključki o SIK

| (113) | Prvič, prioritetne obrestne mere SIK-kredita, ki jih določa Master Circulars ICB, kot je omenjeno v uvodni izjavi (107), lahko zmanjšajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih in v tem primeru prenesejo korist na takega uvoznika v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Dodelitev subvencije je bila ugotovljena samo pri tistih sodelujočih izvoznikih, pri katerih so bile ugotovljene takšne razlike v obrestnih merah. V nasprotju z zgornjimi trditvami teh razlik v obrestnih merah ni mogoče razložiti izključno s tržnim poslovanjem komercialnih bank. Izvozno kreditiranje ni per se varnejše kot domače financiranje. Dejansko se običajno šteje za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev vsake komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. Poleg tega brez Master Circulars ICB komercialne banke ne bi bile obvezane posojilodajalcem izvoznih kreditov omogočati nikakršnih morda ugodnejših obrestnih mer za izvozne kredite v tuji valuti. V povzetku odgovora na te pripombe je treba poudariti, da je namen Master Circulars ICB omogočiti financiranje izvoza po „mednarodno konkurenčnih obrestnih merah“ in da sama ICB šteje izvozne obrestne mere za „koncesijske“. Drugič, kljub dejstvu, da prioritetne kredite v okviru SIK dodeljujejo komercialne banke, je ta subvencija finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(iv) osnovne uredbe. V tej zvezi je treba poudariti, da niti člen 2(1)(iv) osnovne uredbe niti SSIU ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila komercialnih bank s strani IV, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij, opisanih v točkah (i), (ii) ali (iii) člena 2(1) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod „vlado“, kot je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe. Je v 100 % lasti vlade, zasleduje cilje javnega reda, npr. monetarno politiko, in njeno upravo imenuje IV. ICB usmerja zasebna telesa, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, in ICB določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. To odredba komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij, omenjenih v členu 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki prioritetnega financiranja izvoza. Takšen neposreden prenos sredstev bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade, člen 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se pojmuje kot specifična in takšna, da se v zvezi z njo lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, ker so prioritetne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov in torej pogojene z opravljenim izvozom, člen 3(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(113)

Prvič, prioritetne obrestne mere SIK-kredita, ki jih določa Master Circulars ICB, kot je omenjeno v uvodni izjavi (107), lahko zmanjšajo stroške obresti izvoznika v primerjavi s stroški kredita, ki so določeni izključno po tržnih pogojih in v tem primeru prenesejo korist na takega uvoznika v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. Dodelitev subvencije je bila ugotovljena samo pri tistih sodelujočih izvoznikih, pri katerih so bile ugotovljene takšne razlike v obrestnih merah. V nasprotju z zgornjimi trditvami teh razlik v obrestnih merah ni mogoče razložiti izključno s tržnim poslovanjem komercialnih bank. Izvozno kreditiranje ni per se varnejše kot domače financiranje. Dejansko se običajno šteje za bolj tvegano in višina zahtevane varščine za določen kredit, ne glede na objekt financiranja, je izključno tržna odločitev vsake komercialne banke. Razlike v obrestnih merah glede na različne banke so posledica metodologije, ki jo ICB uporablja za določanje najvišjih obrestnih mer za vsako komercialno banko posebej. Poleg tega brez Master Circulars ICB komercialne banke ne bi bile obvezane posojilodajalcem izvoznih kreditov omogočati nikakršnih morda ugodnejših obrestnih mer za izvozne kredite v tuji valuti. V povzetku odgovora na te pripombe je treba poudariti, da je namen Master Circulars ICB omogočiti financiranje izvoza po „mednarodno konkurenčnih obrestnih merah“ in da sama ICB šteje izvozne obrestne mere za „koncesijske“. Drugič, kljub dejstvu, da prioritetne kredite v okviru SIK dodeljujejo komercialne banke, je ta subvencija finančni prispevek vlade v smislu člena 2(1)(iv) osnovne uredbe. V tej zvezi je treba poudariti, da niti člen 2(1)(iv) osnovne uredbe niti SSIU ne zahtevata bremenitve javnih računov, npr. povračila komercialnih bank s strani IV, da bi se določila subvencija, temveč le odredbo vlade za izvajanje funkcij, opisanih v točkah (i), (ii) ali (iii) člena 2(1) osnovne uredbe. ICB je javni organ in tako spada pod „vlado“, kot je določeno v členu 1(3) osnovne uredbe. Je v 100 % lasti vlade, zasleduje cilje javnega reda, npr. monetarno politiko, in njeno upravo imenuje IV. ICB usmerja zasebna telesa, ker so komercialne banke vezane na njene pogoje, med drugim na najvišje dovoljene obrestne mere za izvozne kredite, določene v Master Circulars ICB, in ICB določa, da morajo komercialne banke določen znesek svojih neto bančnih kreditov usmeriti v financiranje izvoza. To odredba komercialne banke zavezuje k izvajanju funkcij, omenjenih v členu 2(1)(a)(i) osnovne uredbe, v tem primeru posojil v obliki prioritetnega financiranja izvoza. Takšen neposreden prenos sredstev bi bil običajno v pristojnosti vlade in ta praksa se na noben bistven način ne razlikuje od praks, ki jih običajno izvajajo vlade, člen 2(1)(a)(iv) osnovne uredbe. Ta subvencija se pojmuje kot specifična in takšna, da se v zvezi z njo lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, ker so prioritetne obrestne mere dostopne samo za financiranje izvoznih poslov in torej pogojene z opravljenim izvozom, člen 3(4)(a) osnovne uredbe.

(f)   Izračun višine subvencije

| (114) | Višina subvencije je bila izračunana na osnovi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in zneskom, ki bi bil plačan, če bi se uporabljale enake obrestne mere kot veljajo za običajne komercialne kredite, ki jih uporablja določeno podjetje. Ta višina subvencije (števec) je dodeljena na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Kasnejše trditev enega izmed izvoznikov, da je znesek kredita, kot je bil potrjen med obiskom na kraju samem, treba zmanjšati za 25 %, ker domnevno vsebuje takšen delež lastnih sredstev, kar ni bilo omenjeno niti pred tem niti med preveritvenim obiskom, ni bila utemeljena in torej ne more biti sprejeta. Zavrne se tudi zahteva, da se glede bank posojilodajalk namesto podatkov, pridobljenih med preveritvenim obiskom, uporabi nove podatke, ker ti podatki niso bili pravočasno predloženi in preverjeni. V vsakem primeru ta izvoznik ni utemeljil trditve, da je subvencijo za financiranje izvoza prejel samo od bank z najugodnejšimi pogoji. SIK je uporabljalo šest podjetij. Prejeli so subvencije v višini 2,3 %. |
| --- | --- |

(114)

Višina subvencije je bila izračunana na osnovi razlike med obrestmi, plačanimi za izvozne kredite, uporabljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in zneskom, ki bi bil plačan, če bi se uporabljale enake obrestne mere kot veljajo za običajne komercialne kredite, ki jih uporablja določeno podjetje. Ta višina subvencije (števec) je dodeljena na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Kasnejše trditev enega izmed izvoznikov, da je znesek kredita, kot je bil potrjen med obiskom na kraju samem, treba zmanjšati za 25 %, ker domnevno vsebuje takšen delež lastnih sredstev, kar ni bilo omenjeno niti pred tem niti med preveritvenim obiskom, ni bila utemeljena in torej ne more biti sprejeta. Zavrne se tudi zahteva, da se glede bank posojilodajalk namesto podatkov, pridobljenih med preveritvenim obiskom, uporabi nove podatke, ker ti podatki niso bili pravočasno predloženi in preverjeni. V vsakem primeru ta izvoznik ni utemeljil trditve, da je subvencijo za financiranje izvoza prejel samo od bank z najugodnejšimi pogoji. SIK je uporabljalo šest podjetij. Prejeli so subvencije v višini 2,3 %.

6.   Sheme davka od dohodka

(a)   Shema oprostitve davka na dohodek od izvoza, („SODDI“)

(i)   Člen 80HHC Zakona o davku od dohodka 1961 („ZDD“)

| (115) | Ugotovljeno je bilo, da so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom štirje od preiskovanih izvoznikov koristili delno oprostitev davka od dohodka na dobiček od izvozne prodaje. Zakonska podlaga za to oprostitev je določena v členu 80HHC ZDD. |
| --- | --- |

(115)

Ugotovljeno je bilo, da so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom štirje od preiskovanih izvoznikov koristili delno oprostitev davka od dohodka na dobiček od izvozne prodaje. Zakonska podlaga za to oprostitev je določena v členu 80HHC ZDD.

| (116) | Ta določba ZDD je bila od ovrednotenega leta 2005–2006 (tj. za finančno leto od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) dalje razveljavljena. Zato po 31. marcu 2004 80HHC ZDD ne podeljuje subvencij za vlagatelja. Čeprav so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, štirje preiskovani izvozniki koristili to shemo, se ta zaradi ukinitve ne bo izravnavala, v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(116)

Ta določba ZDD je bila od ovrednotenega leta 2005–2006 (tj. za finančno leto od 1. aprila 2004 do 31. marca 2005) dalje razveljavljena. Zato po 31. marcu 2004 80HHC ZDD ne podeljuje subvencij za vlagatelja. Čeprav so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, štirje preiskovani izvozniki koristili to shemo, se ta zaradi ukinitve ne bo izravnavala, v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe.

(ii)   Členi 10A in 10B ZDD

| (117) | Popolna oprostitev davka od dohodka na dobiček, pridobljen iz izvozne prodaje novoustanovljenega podjetje v PEC, prostocarinski coni, tehnološkem parku za elektronsko opremo, tehnološkem parku za programsko opremo (člen 10A ZDD) ali novoustanovljeni IUE (člen 10B ZDD) za prvih deset let delovanja še naprej velja do 31. marca 2010. |
| --- | --- |

(117)

Popolna oprostitev davka od dohodka na dobiček, pridobljen iz izvozne prodaje novoustanovljenega podjetje v PEC, prostocarinski coni, tehnološkem parku za elektronsko opremo, tehnološkem parku za programsko opremo (člen 10A ZDD) ali novoustanovljeni IUE (člen 10B ZDD) za prvih deset let delovanja še naprej velja do 31. marca 2010.

| (118) | Eno podjetje je v zadnjih desetih letih koristilo subvencije iz člena 10B ZDD, z začetkom v finančnem letu 1993-1994. Zato to podjetje od finančnega leta 2003–2004 dalje ni več upravičeno do subvencije iz člena 10B ZDD. Zato se v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ta shema v tem primeru ne bo izravnavala. |
| --- | --- |

(118)

Eno podjetje je v zadnjih desetih letih koristilo subvencije iz člena 10B ZDD, z začetkom v finančnem letu 1993-1994. Zato to podjetje od finančnega leta 2003–2004 dalje ni več upravičeno do subvencije iz člena 10B ZDD. Zato se v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ta shema v tem primeru ne bo izravnavala.

(b)   Spodbuda za davek na dohodek za raziskave in razvoj („SDDRR“)

(i)   Pravna podlaga

| (119) | Podroben opis SDDRR je vsebovan v členu 35(2AB) ZDD. |
| --- | --- |

(119)

Podroben opis SDDRR je vsebovan v členu 35(2AB) ZDD.

(ii)   Upravičenost

| (120) | Podjetja, ki se ukvarjajo z biotehnologijo ali izdelovanjem zdravil, farmacevtskih izdelkov, kemikalij, elektronske opreme, računalnikov in programske opreme, telekomunikacijske opreme, helikopterjev, letal in vseh drugih izdelkov ali predmetov, ki se dodajo, so upravičena do subvencije iz te sheme. |
| --- | --- |

(120)

Podjetja, ki se ukvarjajo z biotehnologijo ali izdelovanjem zdravil, farmacevtskih izdelkov, kemikalij, elektronske opreme, računalnikov in programske opreme, telekomunikacijske opreme, helikopterjev, letal in vseh drugih izdelkov ali predmetov, ki se dodajo, so upravičena do subvencije iz te sheme.

(iii)   Praktično izvajanje

| (121) | Za vsak izdatek (razen stroškov zemljišča in zgradbe) za interne raziskave in razvoj, ki ga odobri Ministrstvo za znanstveno in industrijsko raziskovanje IV, je za namene davka na dohodek dovoljen odbitek zneska v višini 150 % de facto nastalih stroškov. Tako se s 50 % odbitkom fiktivnih stroškov (tj. stroškov, ki niso dejansko nastali) osnova za davek od dohodka, in posledično breme davka od dohodka, umetno zmanjša. |
| --- | --- |

(121)

Za vsak izdatek (razen stroškov zemljišča in zgradbe) za interne raziskave in razvoj, ki ga odobri Ministrstvo za znanstveno in industrijsko raziskovanje IV, je za namene davka na dohodek dovoljen odbitek zneska v višini 150 % de facto nastalih stroškov. Tako se s 50 % odbitkom fiktivnih stroškov (tj. stroškov, ki niso dejansko nastali) osnova za davek od dohodka, in posledično breme davka od dohodka, umetno zmanjša.

(iv)   Pripombe na razkritje

| (122) | Ob razkritju je en izvoznik, ki je koristil subvencije te sheme, predložil naslednje pripombe. Ta shema ne more biti izravnana, ker (i) čeprav je SDDRR omejena na določene sektorje, ni pojmovana kot specifična v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, ker so vsa podjetja v teh sektorjih upravičena do subvencije in (ii) stroški, ki nastanejo po 31. marcu 2005 v skladu s pododstavkom 5 člena 35(2AB) ZDD ne spadajo v to shemo. |
| --- | --- |

(122)

Ob razkritju je en izvoznik, ki je koristil subvencije te sheme, predložil naslednje pripombe. Ta shema ne more biti izravnana, ker (i) čeprav je SDDRR omejena na določene sektorje, ni pojmovana kot specifična v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, ker so vsa podjetja v teh sektorjih upravičena do subvencije in (ii) stroški, ki nastanejo po 31. marcu 2005 v skladu s pododstavkom 5 člena 35(2AB) ZDD ne spadajo v to shemo.

(v)   Zaključki o SDDRR

| (123) | SDDRR zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Umetno zmanjšanje osnove za davek od dohodka po členu 35(2AB) ZDD predstavlja finančni prispevek IV, ker zmanjša prihodke IV od davka od dohodka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega zmanjšanje davka od dohodka podjetju prinese korist, saj izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(123)

SDDRR zagotavlja subvencije v smislu člena 2(1)(a)(ii) in člena 2(2) osnovne uredbe. Umetno zmanjšanje osnove za davek od dohodka po členu 35(2AB) ZDD predstavlja finančni prispevek IV, ker zmanjša prihodke IV od davka od dohodka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega zmanjšanje davka od dohodka podjetju prinese korist, saj izboljša njegovo likvidnost.

| (124) | IV je trdila in po razkritju ponovila neutemeljeno trditev, da upravičenost do SDDRR temelji na objektivnih merilih in torej shema ni specifična. Toda jasno besedilo člena 35(2AB) ZDD dokazuje, da je SDDRR de jure specifična v smislu člena 3(2)(a) osnovne uredbe in torej takšna, da se v zvezi z njo lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. Upravičenost do te sheme ni določena z objektivnimi merili, ki so nevtralna v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe. Subvencije iz te sheme so dostopne samo določenim sektorjem, naštetim v uvodni izjavi (120) zgoraj; IV ni omogočila, da bi bila ta shema dostopna vsem sektorjem. V nasprotju s pripombo enega izmed izvoznikov, takšna omejitev predstavlja specifičnost, ker kategorija „skupina industrij“ iz člena 3(2) osnovne uredbe ne enak način opisuje sektorske omejitve. Ta omejitev ni gospodarske narave in horizontalne uporabe kot na primer število zaposlenih v podjetju. |
| --- | --- |

(124)

IV je trdila in po razkritju ponovila neutemeljeno trditev, da upravičenost do SDDRR temelji na objektivnih merilih in torej shema ni specifična. Toda jasno besedilo člena 35(2AB) ZDD dokazuje, da je SDDRR de jure specifična v smislu člena 3(2)(a) osnovne uredbe in torej takšna, da se v zvezi z njo lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. Upravičenost do te sheme ni določena z objektivnimi merili, ki so nevtralna v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe. Subvencije iz te sheme so dostopne samo določenim sektorjem, naštetim v uvodni izjavi (120) zgoraj; IV ni omogočila, da bi bila ta shema dostopna vsem sektorjem. V nasprotju s pripombo enega izmed izvoznikov, takšna omejitev predstavlja specifičnost, ker kategorija „skupina industrij“ iz člena 3(2) osnovne uredbe ne enak način opisuje sektorske omejitve. Ta omejitev ni gospodarske narave in horizontalne uporabe kot na primer število zaposlenih v podjetju.

| (125) | Poleg tega trditev, da stroški, nastali po 31. marcu 2005, ne spadajo pod to shemo, ne pomeni, da shema ni takšna, da se v zvezi z njo lahko sprejmejo izravnalni ukrepi v smislu člena 15(1) osnovne uredbe. Ni bilo dokazano, da je bila shema v času zaključevanja ugotovitev preiskave v zvezi s pregledom že umaknjena in da izvoznik ne sme več koristiti subvencij SDDRR. Nasprotno, SDDRR velja za celotno leto vrednotenja 2005/2006 (to je finančno leto 2004/2005) in tako lahko nadaljuje s koriščenjem subvencij. Poleg tega izvoznik ni utemeljil svoje trditve, da IV ne predvideva podaljšanja te sheme. Dejansko je shema v preteklosti že bila podaljšana (8). Ni dokazano, da takšno podaljšanje ne bo uvedeno s prihodnjim finančnim zakonom, zlasti ker IV niti v posvetovanjih niti v pripombah po razkritju ni nakazala, da bo s 31. marcem 2005 shema (i) potekla in (ii) je ne bodo nadomestila primerljive določbe o oprostitvi davka od dohodka. |
| --- | --- |

(125)

Poleg tega trditev, da stroški, nastali po 31. marcu 2005, ne spadajo pod to shemo, ne pomeni, da shema ni takšna, da se v zvezi z njo lahko sprejmejo izravnalni ukrepi v smislu člena 15(1) osnovne uredbe. Ni bilo dokazano, da je bila shema v času zaključevanja ugotovitev preiskave v zvezi s pregledom že umaknjena in da izvoznik ne sme več koristiti subvencij SDDRR. Nasprotno, SDDRR velja za celotno leto vrednotenja 2005/2006 (to je finančno leto 2004/2005) in tako lahko nadaljuje s koriščenjem subvencij. Poleg tega izvoznik ni utemeljil svoje trditve, da IV ne predvideva podaljšanja te sheme. Dejansko je shema v preteklosti že bila podaljšana (8). Ni dokazano, da takšno podaljšanje ne bo uvedeno s prihodnjim finančnim zakonom, zlasti ker IV niti v posvetovanjih niti v pripombah po razkritju ni nakazala, da bo s 31. marcem 2005 shema (i) potekla in (ii) je ne bodo nadomestila primerljive določbe o oprostitvi davka od dohodka.

(vi)   Izračun višine subvencije

| (126) | Višina subvencije je bila izračunana na podlagi razlike med zapadlim davkom od dohodka za obdobje preiskave v zvezi s pregledom z in brez uporabe določb člena 35(2AB) ZDD. Ta višina subvencije (števec) je dodeljena na skupni promet izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker se ta subvencija nanaša na vse prodaje, domače in izvozne, in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tako je bila za eno podjetje, ki je koristilo subvencije v okviru SDDRR, ugotovljena stopnja subvencije v višini 1,5 %. |
| --- | --- |

(126)

Višina subvencije je bila izračunana na podlagi razlike med zapadlim davkom od dohodka za obdobje preiskave v zvezi s pregledom z in brez uporabe določb člena 35(2AB) ZDD. Ta višina subvencije (števec) je dodeljena na skupni promet izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, ker se ta subvencija nanaša na vse prodaje, domače in izvozne, in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Tako je bila za eno podjetje, ki je koristilo subvencije v okviru SDDRR, ugotovljena stopnja subvencije v višini 1,5 %.

III.   Regionalne sheme

1.   Shema industrijskih spodbud („SIS“) vlad Gudžarata in Pandžaba

| (127) | Državi Gudžarat in Pandžab upravičenim industrijskim podjetjem priznavata spodbude v obliki oprostitev in/ali odložitve prometnega in nakupnega davka, da bi spodbudili industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij teh držav. Ker ste shemi skoraj popolnoma enaki, sta določeni skupno. |
| --- | --- |

(127)

Državi Gudžarat in Pandžab upravičenim industrijskim podjetjem priznavata spodbude v obliki oprostitev in/ali odložitve prometnega in nakupnega davka, da bi spodbudili industrijski razvoj gospodarsko zaostalih območij teh držav. Ker ste shemi skoraj popolnoma enaki, sta določeni skupno.

(a)   Pravna podlaga

| (128) | Podrobni opisi teh dveh shem, kot jih izvajata vlada Gudžarata („VG“) in vlada Pandžaba („VP“), so vsebovani v VG Resoluciji št. INC-1090-1023-(2)-I(GR št. 2) z dne 16. oktobra 1990 in v VP Resoluciji št. 15/43/96-5IB/2238 z dne 20. marca 1996. |
| --- | --- |

(128)

Podrobni opisi teh dveh shem, kot jih izvajata vlada Gudžarata („VG“) in vlada Pandžaba („VP“), so vsebovani v VG Resoluciji št. INC-1090-1023-(2)-I(GR št. 2) z dne 16. oktobra 1990 in v VP Resoluciji št. 15/43/96-5IB/2238 z dne 20. marca 1996.

(b)   Upravičenost

| (129) | Podjetja, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih, so upravičena do subvencij iz teh shem. Kljub temu pa obstajajo izčrpni seznami industrij, ki do teh subvencij niso upravičene, kar podjetjem iz določenih področij delovanja, onemogoča koriščenje teh spodbud. |
| --- | --- |

(129)

Podjetja, ki ustanavljajo nove industrijske obrate ali izvajajo veliko širitev obstoječega industrijskega obrata na zaostalih območjih, so upravičena do subvencij iz teh shem. Kljub temu pa obstajajo izčrpni seznami industrij, ki do teh subvencij niso upravičene, kar podjetjem iz določenih področij delovanja, onemogoča koriščenje teh spodbud.

(c)   Praktično izvajanje

| (130) | V okviru teh shem morajo podjetja investirati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo določene ozemeljske enote v obeh državah, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo območja, kjer je uporaba teh shem spodbud izključena oziroma „prepovedana“. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer se bo obrat nahajal. |
| --- | --- |

(130)

V okviru teh shem morajo podjetja investirati v zaostala območja. Ta območja, ki predstavljajo določene ozemeljske enote v obeh državah, so glede na gospodarski razvoj razdeljena na različne kategorije, hkrati pa obstajajo območja, kjer je uporaba teh shem spodbud izključena oziroma „prepovedana“. Glavni merili za določitev višine spodbud sta velikost naložbe in območje, kjer se bo obrat nahajal.

| (131) | Spodbude se lahko dodeli kadar koli, ker ni časovnih omejitev niti glede izpolnitve vloge za spodbude niti glede izpolnjevanja količinskih meril. |
| --- | --- |

(131)

Spodbude se lahko dodeli kadar koli, ker ni časovnih omejitev niti glede izpolnitve vloge za spodbude niti glede izpolnjevanja količinskih meril.

(d)   Pripombe ob razkritju

| (132) | Ob razkritju sta dva izvoznika, ki sta koristila subvencije v okviru SIS, predložila pripombo, da SIS (i) ni izvozna subvencija, (ii) predstavlja samo nadomestilo za dodatne stroške, ki nastanejo zaradi pomanjkanja ustrezne infrastrukture v določenih zaostalih območjih in (iii) v primeru enega izvoznika, od 5. julija 2003 ne koristi več subvencij iz te sheme. |
| --- | --- |

(132)

Ob razkritju sta dva izvoznika, ki sta koristila subvencije v okviru SIS, predložila pripombo, da SIS (i) ni izvozna subvencija, (ii) predstavlja samo nadomestilo za dodatne stroške, ki nastanejo zaradi pomanjkanja ustrezne infrastrukture v določenih zaostalih območjih in (iii) v primeru enega izvoznika, od 5. julija 2003 ne koristi več subvencij iz te sheme.

(e)   Zaključki o SIS

| (133) | Ti dve shemi predstavljata subvencije v smislu členov 2(1)(a)(ii) in 2(2) osnovne uredbe. Predstavljata finančni prispevek VG in VP, ker dodeljene spodbude, v tem primeru oprostitve od prometnega in nakupnega davka, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega so te spodbude koristne za podjetje, saj izboljšajo njegovo finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani. |
| --- | --- |

(133)

Ti dve shemi predstavljata subvencije v smislu členov 2(1)(a)(ii) in 2(2) osnovne uredbe. Predstavljata finančni prispevek VG in VP, ker dodeljene spodbude, v tem primeru oprostitve od prometnega in nakupnega davka, zmanjšajo prihodek od davka, ki bi sicer zapadel v plačilo. Poleg tega so te spodbude koristne za podjetje, saj izboljšajo njegovo finančno stanje, ker sicer zapadli davki niso plačani.

| (134) | Nadalje sta shemi regionalno specifični v smislu členov 3(2)(a) in 3(3) osnovne uredbe, ker sta na voljo samo tistim podjetjem, ki so investirala v določena geografska območja v pristojnosti zadevnih držav. Nista pa na voljo podjetjem zunaj teh območij, poleg tega pa je stopnja subvencije odvisna od zadevnega območja. |
| --- | --- |

(134)

Nadalje sta shemi regionalno specifični v smislu členov 3(2)(a) in 3(3) osnovne uredbe, ker sta na voljo samo tistim podjetjem, ki so investirala v določena geografska območja v pristojnosti zadevnih držav. Nista pa na voljo podjetjem zunaj teh območij, poleg tega pa je stopnja subvencije odvisna od zadevnega območja.

| (135) | IV se s to oceno ne strinja. Prvič, trdi, da mednarodna menjava per se ni predmet prometnega davka, kot določa že indijska ustava. Posledično, je nadaljevala IV, takšne sheme ne povzročajo izpada prihodka glede izvoznih poslov, ki bi sicer zapadel v plačilo, in se jih torej ne sme izravnavati. Toda v nasprotju s pripombami dveh izvoznikov glede tega, shema ni bila ocenjena kot izvozna subvencija, v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, neposredno osredotočena na izvoz zadevnega izdelka, temveč kot sicer specifična (glej uvodno izjavo (134)). Za to, da se v zvezi s shemo lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, ni potrebna neposredna povezava med subvencijo in izvoznim izdelkom. V skladu s členom 1(1) osnovne uredbe zadošča vzpostavitev neposredne povezave med subvencijo in proizvodnim podjetjem. Na osnovi dejstva, da „je denar zamenljiv“, se vsaka domača subvencija v obliki nižjih cen odraža tudi pri izvoznih poslih, ker takšna subvencija izboljša celotno likvidnost podjetja. Poleg tega IV ni predložila nobenih dokazov, da splošna oprostitev od prometnega davka za izvozno prodajo zajema tudi obveznosti nakupnega davka na surovinske vložke. Dejansko so v tem primeru podjetja uporabljala SIS tudi za izravnavo obveznosti nakupnega davka. |
| --- | --- |

(135)

IV se s to oceno ne strinja. Prvič, trdi, da mednarodna menjava per se ni predmet prometnega davka, kot določa že indijska ustava. Posledično, je nadaljevala IV, takšne sheme ne povzročajo izpada prihodka glede izvoznih poslov, ki bi sicer zapadel v plačilo, in se jih torej ne sme izravnavati. Toda v nasprotju s pripombami dveh izvoznikov glede tega, shema ni bila ocenjena kot izvozna subvencija, v smislu člena 3(4)(a) osnovne uredbe, neposredno osredotočena na izvoz zadevnega izdelka, temveč kot sicer specifična (glej uvodno izjavo (134)). Za to, da se v zvezi s shemo lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, ni potrebna neposredna povezava med subvencijo in izvoznim izdelkom. V skladu s členom 1(1) osnovne uredbe zadošča vzpostavitev neposredne povezave med subvencijo in proizvodnim podjetjem. Na osnovi dejstva, da „je denar zamenljiv“, se vsaka domača subvencija v obliki nižjih cen odraža tudi pri izvoznih poslih, ker takšna subvencija izboljša celotno likvidnost podjetja. Poleg tega IV ni predložila nobenih dokazov, da splošna oprostitev od prometnega davka za izvozno prodajo zajema tudi obveznosti nakupnega davka na surovinske vložke. Dejansko so v tem primeru podjetja uporabljala SIS tudi za izravnavo obveznosti nakupnega davka.

| (136) | IV je nadalje ugovarjala, da se SIS, čeprav je omejena na določena zaostala območja znotraj ozemlja Pandžaba in Gudžarata, ne sme pojmovati kot specifična, ker domnevno ne daje prednosti določenim podjetjem znotraj teh posebej določenih regij. Toda IV je priznala, da niso vse vrste proizvodnje znotraj teh določenih ozemelj upravičene do SIS. Dejansko regionalna omejitev državne subvencijske sheme na vsa podjetja v posebej določenem območju znotraj ozemlja države že sama po sebi predstavlja specifičnost. Takšne sheme nedvomno dajejo prednost določenim podjetjem pred drugimi, ker podjetje v regiji, ki je upravičena do sheme, lahko prejme pomoč, medtem ko je njegov konkurent v regiji, ki do sheme ni upravičena, ne more. Takšno razlikovanje ni objektivno v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe in je torej specifično, ker se shema ne uporablja horizontalno na celotnem ozemlju države. |
| --- | --- |

(136)

IV je nadalje ugovarjala, da se SIS, čeprav je omejena na določena zaostala območja znotraj ozemlja Pandžaba in Gudžarata, ne sme pojmovati kot specifična, ker domnevno ne daje prednosti določenim podjetjem znotraj teh posebej določenih regij. Toda IV je priznala, da niso vse vrste proizvodnje znotraj teh določenih ozemelj upravičene do SIS. Dejansko regionalna omejitev državne subvencijske sheme na vsa podjetja v posebej določenem območju znotraj ozemlja države že sama po sebi predstavlja specifičnost. Takšne sheme nedvomno dajejo prednost določenim podjetjem pred drugimi, ker podjetje v regiji, ki je upravičena do sheme, lahko prejme pomoč, medtem ko je njegov konkurent v regiji, ki do sheme ni upravičena, ne more. Takšno razlikovanje ni objektivno v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe in je torej specifično, ker se shema ne uporablja horizontalno na celotnem ozemlju države.

| (137) | Domnevno nadomestilo v okviru SIS za dodatne stroške, nastale zaradi pomanjkljive infrastrukture, v nasprotju s pripomb enega izmed izvoznikov, ne spremeni ocene, da gre za subvencijo, v zvezi s katero se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. Takšni domnevni stroški niso bili utemeljeni. |
| --- | --- |

(137)

Domnevno nadomestilo v okviru SIS za dodatne stroške, nastale zaradi pomanjkljive infrastrukture, v nasprotju s pripomb enega izmed izvoznikov, ne spremeni ocene, da gre za subvencijo, v zvezi s katero se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. Takšni domnevni stroški niso bili utemeljeni.

| (138) | Izvoznik, ki je trdil, da ni več upravičen do koriščenja subvencij v okviru SIS, ni utemeljil svoje trditve, npr. s predložitvijo potrdila VG. Nasprotno, v svojih upravnih poročilih za 2002-2003 (tj. obdobje preiskave v zvezi s pregledom) je navedel, da je zaprosil za podaljšanje koriščenja subvencij v okviru SIS do leta 2012. Potrebno je omeniti, da je takšno podaljšanje v okviru SIS mogoče. Podjetje ni predložilo dokazov, da je VG zavrnila podaljšanje. |
| --- | --- |

(138)

Izvoznik, ki je trdil, da ni več upravičen do koriščenja subvencij v okviru SIS, ni utemeljil svoje trditve, npr. s predložitvijo potrdila VG. Nasprotno, v svojih upravnih poročilih za 2002-2003 (tj. obdobje preiskave v zvezi s pregledom) je navedel, da je zaprosil za podaljšanje koriščenja subvencij v okviru SIS do leta 2012. Potrebno je omeniti, da je takšno podaljšanje v okviru SIS mogoče. Podjetje ni predložilo dokazov, da je VG zavrnila podaljšanje.

| (139) | Ugovori IV v pripombah na razkritje torej niso spremenili ocene, da sta shemi – oprostitev prometnega in nakupnega davka - takšni, da se v zvezi z njima lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(139)

Ugovori IV v pripombah na razkritje torej niso spremenili ocene, da sta shemi – oprostitev prometnega in nakupnega davka - takšni, da se v zvezi z njima lahko sprejmejo izravnalni ukrepi.

(f)   Izračun višine subvencije

| (140) | Višina subvencije je bila izračunana na osnovi višine prometnega in nakupnega davka, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru shem ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. V tem obdobju so tri podjetja koristila subvencije iz teh shem. Prejela so subvencije v višini 2,4 % (2 podjetji) in 3,1 %. |
| --- | --- |

(140)

Višina subvencije je bila izračunana na osnovi višine prometnega in nakupnega davka, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadel v plačilo, vendar je v okviru shem ostal neplačan. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker subvencija ni pogojena z izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. V tem obdobju so tri podjetja koristila subvencije iz teh shem. Prejela so subvencije v višini 2,4 % (2 podjetji) in 3,1 %.

2.   Shema za oprostitev dajatev za elektriko („ODE“) vlade Gudžarata

| (141) | Država Gudžarat upravičenim industrijskim podjetjem prizna spodbude v obliki oprostitve plačila dajatve za elektriko z namenom spodbujanja industrijskega razvoja v gospodarsko zaostalih območjih znotraj te države. |
| --- | --- |

(141)

Država Gudžarat upravičenim industrijskim podjetjem prizna spodbude v obliki oprostitve plačila dajatve za elektriko z namenom spodbujanja industrijskega razvoja v gospodarsko zaostalih območjih znotraj te države.

(a)   Pravna podlaga

| (142) | Podroben opis sheme za oprostitev dajatev za elektriko, ki jo izvaja vlada Gudžarata („VG“) je vsebovan v bombajskem zakonu o dajatvi za elektriko iz leta 1958 in zlasti v členih 3(2)(vi) ter 3(2)(vii)(a) in (b) tega zakona, kot je bil sprejet z uredbo Gudžarata o sprejetju zakonov iz leta 1960. |
| --- | --- |

(142)

Podroben opis sheme za oprostitev dajatev za elektriko, ki jo izvaja vlada Gudžarata („VG“) je vsebovan v bombajskem zakonu o dajatvi za elektriko iz leta 1958 in zlasti v členih 3(2)(vi) ter 3(2)(vii)(a) in (b) tega zakona, kot je bil sprejet z uredbo Gudžarata o sprejetju zakonov iz leta 1960.

(b)   Upravičenost

| (143) | Podjetja, ki investirajo v zaostala območja, bodisi z vzpostavitvijo novega industrijskega obrata bodisi v veliko kapitalsko investicijo v razširitev obstoječega industrijskega objekta, so upravičena do teh spodbud. |
| --- | --- |

(143)

Podjetja, ki investirajo v zaostala območja, bodisi z vzpostavitvijo novega industrijskega obrata bodisi v veliko kapitalsko investicijo v razširitev obstoječega industrijskega objekta, so upravičena do teh spodbud.

(c)   Praktično izvajanje

| (144) | Shema je na voljo samo podjetjem, ki so investirala v posebej določena geografska območja v pristojnosti države Gudžarat. Shema tudi omogoča, da VG vsa območja in vsa nova industrijskega podjetja oprosti obveznosti plačevanja dajatve za elektriko. Poleg tega so nova industrijska podjetja, ustanovljena na posebej določenih območjih, za pet let od pričetka delovanja opravičena plačevanje dajatve za elektriko, oziroma plačujejo polovico normalne stopnje. |
| --- | --- |

(144)

Shema je na voljo samo podjetjem, ki so investirala v posebej določena geografska območja v pristojnosti države Gudžarat. Shema tudi omogoča, da VG vsa območja in vsa nova industrijskega podjetja oprosti obveznosti plačevanja dajatve za elektriko. Poleg tega so nova industrijska podjetja, ustanovljena na posebej določenih območjih, za pet let od pričetka delovanja opravičena plačevanje dajatve za elektriko, oziroma plačujejo polovico normalne stopnje.

(d)   Pripombe ob razkritju

| (145) | Ob razkritju je en izvoznik, ki je koristil subvencije iz te sheme, trdil, da od 4. junija 2004 ne koristi več subvencij iz te sheme. Poleg tega je še en izvoznik trdil, da ni uporabljal te sheme. Toda glede slednjega izvoznika je treba omeniti, da ta shema ni bila uporabljena pri izračunu njegove višine subvencije. |
| --- | --- |

(145)

Ob razkritju je en izvoznik, ki je koristil subvencije iz te sheme, trdil, da od 4. junija 2004 ne koristi več subvencij iz te sheme. Poleg tega je še en izvoznik trdil, da ni uporabljal te sheme. Toda glede slednjega izvoznika je treba omeniti, da ta shema ni bila uporabljena pri izračunu njegove višine subvencije.

(e)   Zaključki o ODE

| (146) | Ta shema predstavlja subvencijo v smislu členov 2(1)(a)(ii) in 2(2) osnovne uredbe. Predstavlja finančni prispevek VG, ker ta spodbuda zmanjša prihodke države, ki bi sicer zapadli v plačilo. Poleg tega podjetju prinaša koristi. Shema je tudi regionalno specifična v smislu členov 3(2)(a) in 3(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo podjetjem znotraj določenih geografskih območij v pristojnosti države Gudžarat. Tudi merila in pogoji za upravičenost, ki urejajo to spodbudo, niso jasno določeni z zakonom, uredbo ali drugim uradnim dokumentom. Med preveritvenimi obiski je bilo potrjeno, da je eno podjetje devet let koristilo subvencije te sheme. Kljub zahtevi, podjetje razen bombajskega zakona o dajatvi za elektriko ni predložilo drugih podatkov, ki bi lahko spremenili to analizo. |
| --- | --- |

(146)

Ta shema predstavlja subvencijo v smislu členov 2(1)(a)(ii) in 2(2) osnovne uredbe. Predstavlja finančni prispevek VG, ker ta spodbuda zmanjša prihodke države, ki bi sicer zapadli v plačilo. Poleg tega podjetju prinaša koristi. Shema je tudi regionalno specifična v smislu členov 3(2)(a) in 3(3) osnovne uredbe, ker je na voljo samo podjetjem znotraj določenih geografskih območij v pristojnosti države Gudžarat. Tudi merila in pogoji za upravičenost, ki urejajo to spodbudo, niso jasno določeni z zakonom, uredbo ali drugim uradnim dokumentom. Med preveritvenimi obiski je bilo potrjeno, da je eno podjetje devet let koristilo subvencije te sheme. Kljub zahtevi, podjetje razen bombajskega zakona o dajatvi za elektriko ni predložilo drugih podatkov, ki bi lahko spremenili to analizo.

| (147) | IV je trdila, da glede na to, da shema ni bila izravnana v drugem primeru leta 1999, ker naj bi bila uporabljena horizontalno v celotni državi, tudi zdaj ne bi smela biti izravnana. V ta namen je predložila samo uradno obvestilo Ministrstva VM za industrijo, energijo in delo države Maharaštra glede bombajskega zakona o dajatvi za elektriko iz leta 1958. Vendar pa se ti podatki ne nanašajo na državo Gudžarat. Poleg tega je treba omeniti, da glede na to uradno obvestilo spodbuda ODE očitno ni na voljo v vseh okoliših/območjih države Maharaštra in se torej še vedno šteje za regionalno specifično. Ugotovljeno je bilo, da je eden izmed izvoznikov, sodelujočih v preiskavi, s sedežem Gudžaratu, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uporabljal to shemo. Zato se zaključi, da je ta shema za tega izvoznika takšna, da se v zvezi z njo zaradi razlogov, navedenih v prejšnji uvodni izjavi, lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(147)

IV je trdila, da glede na to, da shema ni bila izravnana v drugem primeru leta 1999, ker naj bi bila uporabljena horizontalno v celotni državi, tudi zdaj ne bi smela biti izravnana. V ta namen je predložila samo uradno obvestilo Ministrstva VM za industrijo, energijo in delo države Maharaštra glede bombajskega zakona o dajatvi za elektriko iz leta 1958. Vendar pa se ti podatki ne nanašajo na državo Gudžarat. Poleg tega je treba omeniti, da glede na to uradno obvestilo spodbuda ODE očitno ni na voljo v vseh okoliših/območjih države Maharaštra in se torej še vedno šteje za regionalno specifično. Ugotovljeno je bilo, da je eden izmed izvoznikov, sodelujočih v preiskavi, s sedežem Gudžaratu, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uporabljal to shemo. Zato se zaključi, da je ta shema za tega izvoznika takšna, da se v zvezi z njo zaradi razlogov, navedenih v prejšnji uvodni izjavi, lahko sprejmejo izravnalni ukrepi.

| (148) | Izvoznik, ki je trdil, da ni več upravičen do subvencij v okviru ODE, ni utemeljil te trditve, npr. s predložitvijo potrdila VG. Nasprotno, v svojih upravnih poročilih za 2002–2003 (tj. obdobje preiskave v zvezi s pregledom) je navedel, da je zaprosil za podaljšanje koriščenja subvencij ODE do leta 2012, kar mu je bilo v preteklosti že ugodeno za skupno devet let, kljub dejstvu, da bi skladu z ustrezno zakonodajo obdobje oprostitve za ODE lahko trajalo le pet let. Podjetje ni predložilo dokazov, da je VG zavrnila podaljšanje. |
| --- | --- |

(148)

Izvoznik, ki je trdil, da ni več upravičen do subvencij v okviru ODE, ni utemeljil te trditve, npr. s predložitvijo potrdila VG. Nasprotno, v svojih upravnih poročilih za 2002–2003 (tj. obdobje preiskave v zvezi s pregledom) je navedel, da je zaprosil za podaljšanje koriščenja subvencij ODE do leta 2012, kar mu je bilo v preteklosti že ugodeno za skupno devet let, kljub dejstvu, da bi skladu z ustrezno zakonodajo obdobje oprostitve za ODE lahko trajalo le pet let. Podjetje ni predložilo dokazov, da je VG zavrnila podaljšanje.

(f)   Izračun višine subvencije

| (149) | Subvencija za proizvajalca izvoznika je bila izračunana na osnovi višine dajatve za elektriko, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadla v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostala neplačana. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker se subvencija nanaša na vse prodaje, domače in izvozne, in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Za podjetje, ki je koristilo subvencijo ODE, je ugotovljena stopnja subvencije v višini 0,2 %. |
| --- | --- |

(149)

Subvencija za proizvajalca izvoznika je bila izračunana na osnovi višine dajatve za elektriko, ki bi sicer v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zapadla v plačilo, vendar je v okviru te sheme ostala neplačana. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je ta višina subvencije (števec) dodeljena na skupni izvozni promet v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker se subvencija nanaša na vse prodaje, domače in izvozne, in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali transportirane količine. Za podjetje, ki je koristilo subvencijo ODE, je ugotovljena stopnja subvencije v višini 0,2 %.

3.   Paketna shema spodbud („PSS“) vlade Maharaštra („VM“)

| (150) | Ugotovljeno je bilo, da proizvajalci izvozniki v okviru PSS niso prejemali nikakršnih subvencij v zvezi s katerimi se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(150)

Ugotovljeno je bilo, da proizvajalci izvozniki v okviru PSS niso prejemali nikakršnih subvencij v zvezi s katerimi se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi.

IV.   Višina subvencij, v zvezi s katerimi se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi

| (151) | V skladu z dosledno prakso se pri določanju stopnje subvencioniranja povezana podjetja pojmuje kot en subjekt. To pa zato, ker bi izračunavanje posameznih stopenj subvencioniranja lahko spodbujalo izogibanje izravnalnim ukrepom, ki bi s tem postali neučinkoviti, z omogočanjem povezanim proizvajalcem, da svoj izvoz v Skupnost izvajajo prek podjetja z najnižjo posamezno stopnjo. Da bi se temu izognili, je najprej izračunana posamezna višina subvencije na shemo za vsako povezano podjetje, potem pa je določeno tehtano povprečje teh višin subvencij in pripisano vsakemu od povezanih podjetij. |
| --- | --- |

(151)

V skladu z dosledno prakso se pri določanju stopnje subvencioniranja povezana podjetja pojmuje kot en subjekt. To pa zato, ker bi izračunavanje posameznih stopenj subvencioniranja lahko spodbujalo izogibanje izravnalnim ukrepom, ki bi s tem postali neučinkoviti, z omogočanjem povezanim proizvajalcem, da svoj izvoz v Skupnost izvajajo prek podjetja z najnižjo posamezno stopnjo. Da bi se temu izognili, je najprej izračunana posamezna višina subvencije na shemo za vsako povezano podjetje, potem pa je določeno tehtano povprečje teh višin subvencij in pripisano vsakemu od povezanih podjetij.

| (152) | Dva proizvajalca izvoznika se pojmujeta kot povezani podjetji in jima je pripisana enotna stopnja subvencioniranja, ker sta oba v operativnem položaju za izvajanje omejevanja drugega podjetja. V skladu z njunimi letnimi poročili sta ključni upravni osebi v obeh podjetjih v sorodu in lahko izvršujeta „znaten vpliv“ na podjetje drugega. V skladu z indijskimi računovodskimi standardi pomeni znaten vpliv sodelovanje pri finančnih in/ali operativnih odločitvah podjetja. V skladu z indijskimi računovodskimi standardi takšen vpliv pomeni, da gre za povezani podjetji. Poleg tega se glede na evropsko carinsko pravo šteje, da sta stranki povezani, če nadzorujeta druga drugo ali pripadata isti družini (9). |
| --- | --- |

(152)

Dva proizvajalca izvoznika se pojmujeta kot povezani podjetji in jima je pripisana enotna stopnja subvencioniranja, ker sta oba v operativnem položaju za izvajanje omejevanja drugega podjetja. V skladu z njunimi letnimi poročili sta ključni upravni osebi v obeh podjetjih v sorodu in lahko izvršujeta „znaten vpliv“ na podjetje drugega. V skladu z indijskimi računovodskimi standardi pomeni znaten vpliv sodelovanje pri finančnih in/ali operativnih odločitvah podjetja. V skladu z indijskimi računovodskimi standardi takšen vpliv pomeni, da gre za povezani podjetji. Poleg tega se glede na evropsko carinsko pravo šteje, da sta stranki povezani, če nadzorujeta druga drugo ali pripadata isti družini (9).

| (153) | Po razkritju je eden izmed teh proizvajalcev izvoznikov oporekal zgornji analizi o povezanosti strank. Trdil je, brez predložitve dodatnih dokazov, da med zadevnima podjetjema ni poslovnih odnosov. Vendar pa proizvajalec izvoznik ni oporekal opisu dejstev iz uvodne izjave (152) niti ni utemeljil, zakaj se, navkljub tem dejstvom, obe podjetji ne bi smelo pojmovati kot povezani stranki. Zato trditev ni bila upoštevana.
  Znesek subvencij, v zvezi s katerimi se lahko sprejme izravnalne ukrepe v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, za preiskovane proizvajalce izvoznike znaša med 25,3 % in 35,1 %. |
| --- | --- |

(153)

Po razkritju je eden izmed teh proizvajalcev izvoznikov oporekal zgornji analizi o povezanosti strank. Trdil je, brez predložitve dodatnih dokazov, da med zadevnima podjetjema ni poslovnih odnosov. Vendar pa proizvajalec izvoznik ni oporekal opisu dejstev iz uvodne izjave (152) niti ni utemeljil, zakaj se, navkljub tem dejstvom, obe podjetji ne bi smelo pojmovati kot povezani stranki. Zato trditev ni bila upoštevana.

Znesek subvencij, v zvezi s katerimi se lahko sprejme izravnalne ukrepe v skladu z določbami osnovne uredbe, izražen ad valorem, za preiskovane proizvajalce izvoznike znaša med 25,3 % in 35,1 %.

| (154) | Glede na visoko stopnjo sodelovanja je stopnja subvencije za vsa nesodelujoča podjetja določena na ravni podjetja z najvišjo posamezno stopnjo, tj. 35,1 %.
















  SHEMA → | SDP | DEPBS | SIUE | SSIIB | SIK | SDDRR | PSS | GSIS | PSIS | ODE | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PODJETJE ↓ | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % |
| KDL Biotech Ltd. | 22,8 | 4,6 | brez | zanem. | 1,0 | brez | brez | brez | brez | brez | 28,4 |
| Nectar Lifesciences Ltd. | 25,8 | 3,2 | brez | zanem. | 2,3 | brez | brez | brez | 2,4 | brez | 33,7 |
| Nestor Pharma-ceuticals Ltd. | 22,0 | 3,3 | brez | brez | zanem. | brez | brez | brez | brez | brez | 25,3 |
| Orchid Chemicals & Pharma-ceuticals Ltd. | brez | brez | 30,9 | brez | 1,1 | brez | brez | brez | brez | brez | 32,0 |
| Ranbaxy Laboratories Ltd. | 25,6 | 8,0 | brez | zanem. | zanem. | 1,5 | brez | brez | brez | brez | 35,1 |
| Surya Pharma-ceutical Ltd. | 25,8 | 3,2 | brez | zanem. | 2,3 | brez | brez | brez | 2,4 | brez | 33,7 |
| Torrent Gujarat Biotech Ltd. | 24,8 | brez | brez | brez | brez | brez | brez | 3,1 | brez | 0,2 | 28,1 |

(154)

Glede na visoko stopnjo sodelovanja je stopnja subvencije za vsa nesodelujoča podjetja določena na ravni podjetja z najvišjo posamezno stopnjo, tj. 35,1 %.

SHEMA →

SDP

DEPBS

SIUE

SSIIB

SIK

SDDRR

PSS

GSIS

PSIS

ODE

Skupaj

PODJETJE ↓

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

KDL Biotech Ltd.

22,8

4,6

brez

zanem.

1,0

brez

brez

brez

brez

brez

28,4

Nectar Lifesciences Ltd.

25,8

3,2

brez

zanem.

2,3

brez

brez

brez

2,4

brez

33,7

Nestor Pharma-ceuticals Ltd.

22,0

3,3

brez

brez

zanem.

brez

brez

brez

brez

brez

25,3

Orchid Chemicals & Pharma-ceuticals Ltd.

brez

brez

30,9

brez

1,1

brez

brez

brez

brez

brez

32,0

Ranbaxy Laboratories Ltd.

25,6

8,0

brez

zanem.

zanem.

1,5

brez

brez

brez

brez

35,1

Surya Pharma-ceutical Ltd.

25,8

3,2

brez

zanem.

2,3

brez

brez

brez

2,4

brez

33,7

Torrent Gujarat Biotech Ltd.

24,8

brez

brez

brez

brez

brez

brez

3,1

brez

0,2

28,1

D.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA

| (155) | V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko vodil v nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja. |
| --- | --- |

(155)

V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko vodil v nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja.

| (156) | Kot je določeno v uvodnih izjavah (21) do (153) zgoraj, je bilo ugotovljeno, da so med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom indijski uvozniki še naprej koristili subvencije indijskih organov, v zvezi s katerimi se lahko sprejme izravnalne ukrepe. Dejansko so bile stopnje subvencioniranja, ki so bile ugotovljene med pregledom, višje od stopenj, ugotovljenih med originalno preiskavo, ki so znašale med 0 % do 15,3 % (uvodna izjava (43) Uredbe (ES) št. 2164/98). Samo shema subvencioniranja, omenjena v uvodnih izjavah (115) in (116) zgoraj (80 HHC ZDD), je bila prekinjena, medtem ko v nekaterih drugih primerih posamezna podjetja niso bila več upravičena do določenih shem. To je bilo upoštevano pri izračunu stopenj subvencioniranja. Preostale zadevne sheme subvencioniranja se koristijo še naprej in ni nobenega dokaza, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni ali spremenjeni. Zato bodo izvozniki zadevnega izdelka še naprej prejemali subvencije, v zvezi s katerimi se lahko sprejme izravnalne ukrepe. Vsak izvoznik je upravičen do številnih programov subvencioniranja. V teh okoliščinah se zdi smiselno zaključiti, da se bo subvencioniranje verjetno nadaljevalo tudi v prihodnosti. |
| --- | --- |

(156)

Kot je določeno v uvodnih izjavah (21) do (153) zgoraj, je bilo ugotovljeno, da so med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom indijski uvozniki še naprej koristili subvencije indijskih organov, v zvezi s katerimi se lahko sprejme izravnalne ukrepe. Dejansko so bile stopnje subvencioniranja, ki so bile ugotovljene med pregledom, višje od stopenj, ugotovljenih med originalno preiskavo, ki so znašale med 0 % do 15,3 % (uvodna izjava (43) Uredbe (ES) št. 2164/98). Samo shema subvencioniranja, omenjena v uvodnih izjavah (115) in (116) zgoraj (80 HHC ZDD), je bila prekinjena, medtem ko v nekaterih drugih primerih posamezna podjetja niso bila več upravičena do določenih shem. To je bilo upoštevano pri izračunu stopenj subvencioniranja. Preostale zadevne sheme subvencioniranja se koristijo še naprej in ni nobenega dokaza, da bodo ti programi v bližnji prihodnosti postopno odpravljeni ali spremenjeni. Zato bodo izvozniki zadevnega izdelka še naprej prejemali subvencije, v zvezi s katerimi se lahko sprejme izravnalne ukrepe. Vsak izvoznik je upravičen do številnih programov subvencioniranja. V teh okoliščinah se zdi smiselno zaključiti, da se bo subvencioniranje verjetno nadaljevalo tudi v prihodnosti.

| (157) | Ker je bilo dokazano, da se je subvencioniranje nadaljevalo v času pregleda in obstaja verjetnost, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnosti, je vprašanje verjetnosti ponovitve subvencioniranja nepomembno. |
| --- | --- |

(157)

Ker je bilo dokazano, da se je subvencioniranje nadaljevalo v času pregleda in obstaja verjetnost, da se bo nadaljevalo tudi v prihodnosti, je vprašanje verjetnosti ponovitve subvencioniranja nepomembno.

E.   INDUSTRIJA SKUPNOSTI

I.   Proizvodnja Skupnosti

| (158) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so podobni izdelek v Skupnosti izdelovali naslednji proizvajalci Skupnosti: Sandoz, DSM, ACS Dobfar SpA in Antibioticos S.A. Sandoz je zahteval združen pregled zaradi izteka ukrepa in vmesni pregled veljavnih protisubvencijskih ukrepov. DSM je zahtevo podprl. Sandoz in DSM sta v preiskavi v zvezi s pregledom v celoti sodelovala. Drugi proizvajalci Skupnosti niso niti sodelovali niti nasprotovali začetku združenega pregleda zaradi izteka ukrepa in vmesnega pregleda. |
| --- | --- |

(158)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so podobni izdelek v Skupnosti izdelovali naslednji proizvajalci Skupnosti: Sandoz, DSM, ACS Dobfar SpA in Antibioticos S.A. Sandoz je zahteval združen pregled zaradi izteka ukrepa in vmesni pregled veljavnih protisubvencijskih ukrepov. DSM je zahtevo podprl. Sandoz in DSM sta v preiskavi v zvezi s pregledom v celoti sodelovala. Drugi proizvajalci Skupnosti niso niti sodelovali niti nasprotovali začetku združenega pregleda zaradi izteka ukrepa in vmesnega pregleda.

| (159) | Eden izmed sodelujočih proizvajalcev Skupnosti je v obravnavanem obdobju uvažal dve vrsti zadevnega izdelka iz Indije ter iz drugih tretjih držav. Ta dejavnost ne spremeni njegove opredelitve kot proizvajalca v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. V primerjavi z njegovo proizvodnjo podobnega izdelka v Skupnosti, je obseg uvoza iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal le relativno majhen delež, manj kot 10 %. Poleg tega je bil njegov uvoz zadevnega izdelka iz Indije le začasne narave, saj je prestrukturiral svojo proizvodnjo v Skupnosti in začel izdelovati vrste podobnega izdelka, ki ga je med drugim izvažal iz Indije. |
| --- | --- |

(159)

Eden izmed sodelujočih proizvajalcev Skupnosti je v obravnavanem obdobju uvažal dve vrsti zadevnega izdelka iz Indije ter iz drugih tretjih držav. Ta dejavnost ne spremeni njegove opredelitve kot proizvajalca v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. V primerjavi z njegovo proizvodnjo podobnega izdelka v Skupnosti, je obseg uvoza iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal le relativno majhen delež, manj kot 10 %. Poleg tega je bil njegov uvoz zadevnega izdelka iz Indije le začasne narave, saj je prestrukturiral svojo proizvodnjo v Skupnosti in začel izdelovati vrste podobnega izdelka, ki ga je med drugim izvažal iz Indije.

II.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (160) | Podobni izdelek, ki ga proizvajata proizvajalca Skupnosti, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 70,5 % skupne proizvodnje Skupnosti podobnega izdelka. Ti dve podjetji torej predstavljata industrijo Skupnosti v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. V nadaljevanju se imenujeta „industrija Skupnosti“. |
| --- | --- |

(160)

Podobni izdelek, ki ga proizvajata proizvajalca Skupnosti, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 70,5 % skupne proizvodnje Skupnosti podobnega izdelka. Ti dve podjetji torej predstavljata industrijo Skupnosti v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. V nadaljevanju se imenujeta „industrija Skupnosti“.

F.   ANALIZA STANJA NA TRGU SKUPNOSTI

I.   Uvod

| (161) | Pri oceni trendov obsega in cen so bile uporabljene ustrezne statistike Eurostata za oznake TARIC 2941101010, 2941102010 in 2941900030 skupaj s podatki, prejetimi v preverjenih odgovorih industrije Skupnosti na vprašalnike. |
| --- | --- |

(161)

Pri oceni trendov obsega in cen so bile uporabljene ustrezne statistike Eurostata za oznake TARIC 2941101010, 2941102010 in 2941900030 skupaj s podatki, prejetimi v preverjenih odgovorih industrije Skupnosti na vprašalnike.

| (162) | Podatki industrije Skupnosti so bili pridobljeni iz preverjenih odgovorov sodelujočih proizvajalcev Skupnosti na vprašalnike. |
| --- | --- |

(162)

Podatki industrije Skupnosti so bili pridobljeni iz preverjenih odgovorov sodelujočih proizvajalcev Skupnosti na vprašalnike.

| (163) | Kjer je to potrebno, so zaradi zaupnosti za prikaz razvoja trendov uporabljeni indeksi. |
| --- | --- |

(163)

Kjer je to potrebno, so zaradi zaupnosti za prikaz razvoja trendov uporabljeni indeksi.

| (164) | Po razkritju je eden izmed izvoznikov trdil, da bi morala biti analiza škode narejena na osnovi podatkov za trg Skupnosti po širitvi 1. maja 2004, torej z vključitvijo 10 novih držav članic. |
| --- | --- |

(164)

Po razkritju je eden izmed izvoznikov trdil, da bi morala biti analiza škode narejena na osnovi podatkov za trg Skupnosti po širitvi 1. maja 2004, torej z vključitvijo 10 novih držav članic.

| (165) | Ker člen 11(1) osnovne uredbe predvideva, da se podatki, ki se nanašajo na obdobje po OP, ne upoštevajo, in ker je bila širitev po OP, je ta predlog zavrnjen. V vsakem primeru razpoložljivi podatki nakazujejo, da se v 10 novih državah članicah podobni izdelek ne proizvaja, kar bi lahko spremenilo razmere v industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(165)

Ker člen 11(1) osnovne uredbe predvideva, da se podatki, ki se nanašajo na obdobje po OP, ne upoštevajo, in ker je bila širitev po OP, je ta predlog zavrnjen. V vsakem primeru razpoložljivi podatki nakazujejo, da se v 10 novih državah članicah podobni izdelek ne proizvaja, kar bi lahko spremenilo razmere v industriji Skupnosti.

| (166) | Poleg tega je eden izmed izvoznikov kot splošno pripombo brez nadaljnje utemeljitve izrazil, da predložena analiza škode ni upoštevala vseh dejavnikov, ki jih predvideva člen 8 osnovne uredbe, in ni temeljila na pozitivnih dokazih. |
| --- | --- |

(166)

Poleg tega je eden izmed izvoznikov kot splošno pripombo brez nadaljnje utemeljitve izrazil, da predložena analiza škode ni upoštevala vseh dejavnikov, ki jih predvideva člen 8 osnovne uredbe, in ni temeljila na pozitivnih dokazih.

| (167) | Konkretne zahteve glede posameznih vidikov analize škode bodo obravnavane v okviru ustreznega dela analize spodaj. Vendar pa je treba v odgovor na splošno pripombo omeniti, da (i) so bili kot osnova za analizo škode služili preverjeni podatki, podprti z dokazi in (ii) kot je opisano v nadaljevanju, so bili upoštevani vsi dejavniki, povezani z uvozom iz člena 8(2) osnovne uredbe, vseh 17 kazalcev iz člena 8(5) osnovne uredbe, povezanih s stanjem industrije Skupnosti, in vsi znani dejavniki, razen subvencioniranih uvozov iz člena 8(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(167)

Konkretne zahteve glede posameznih vidikov analize škode bodo obravnavane v okviru ustreznega dela analize spodaj. Vendar pa je treba v odgovor na splošno pripombo omeniti, da (i) so bili kot osnova za analizo škode služili preverjeni podatki, podprti z dokazi in (ii) kot je opisano v nadaljevanju, so bili upoštevani vsi dejavniki, povezani z uvozom iz člena 8(2) osnovne uredbe, vseh 17 kazalcev iz člena 8(5) osnovne uredbe, povezanih s stanjem industrije Skupnosti, in vsi znani dejavniki, razen subvencioniranih uvozov iz člena 8(7) osnovne uredbe.

II.   Določitev relevantnega trga Skupnosti

| (168) | Za ugotovitev, ali je industrija Skupnosti utrpela škodo, in določitev porabe in različnih gospodarskih kazalcev, povezanih s stanjem industrije Skupnosti, je bilo preučeno, ali in v kakšni meri je potrebno v analizi upoštevati nadaljnjo uporabo proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(168)

Za ugotovitev, ali je industrija Skupnosti utrpela škodo, in določitev porabe in različnih gospodarskih kazalcev, povezanih s stanjem industrije Skupnosti, je bilo preučeno, ali in v kakšni meri je potrebno v analizi upoštevati nadaljnjo uporabo proizvodnje podobnega izdelka industrije Skupnosti.

| (169) | Dejansko je industrija Skupnosti podobni izdelek prodajala (i) nepovezanim kupcem in (ii) za nadaljnjo predelavo v formulacije v isti skupini podjetij („povezani subjekti“). Prodaja nepovezanim subjektom se šteje za obliko „prostega trga“. Prodaja povezanim subjektom za nadaljnjo predelavo v formulacije se šteje za omejeno uporabo, ker dobavitelja ni mogoče prosto izbirati. |
| --- | --- |

(169)

Dejansko je industrija Skupnosti podobni izdelek prodajala (i) nepovezanim kupcem in (ii) za nadaljnjo predelavo v formulacije v isti skupini podjetij („povezani subjekti“). Prodaja nepovezanim subjektom se šteje za obliko „prostega trga“. Prodaja povezanim subjektom za nadaljnjo predelavo v formulacije se šteje za omejeno uporabo, ker dobavitelja ni mogoče prosto izbirati.

| (170) | Za naslednje gospodarske kazalce, povezane z industrijo Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da se morata smiselna analiza in ocena osredotočiti na stanje, ki prevladuje na prostem trgu: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Skupnosti, tržni delež, rast, dobičkonosnost, obseg izvoza in cene. Kjer je bilo to mogoče in upravičeno, so bile te ugotovitve naknadno primerjane s podatki omejenega trga, da se zagotovi popolna slika stanja v industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(170)

Za naslednje gospodarske kazalce, povezane z industrijo Skupnosti, je bilo ugotovljeno, da se morata smiselna analiza in ocena osredotočiti na stanje, ki prevladuje na prostem trgu: obseg prodaje in prodajne cene na trgu Skupnosti, tržni delež, rast, dobičkonosnost, obseg izvoza in cene. Kjer je bilo to mogoče in upravičeno, so bile te ugotovitve naknadno primerjane s podatki omejenega trga, da se zagotovi popolna slika stanja v industriji Skupnosti.

| (171) | Glede drugih gospodarskih kazalcev pa je bilo na podlagi preiskave ugotovljeno, da jih je mogoče smiselno preučiti le glede na celotno dejavnost. Dejansko so proizvodnja (za omejen in prosti trg), zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, zaloge, zaposlitev, produktivnost, plače in sposobnost zbiranja kapitala odvisne od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali se izdelki prodajajo na omejenem ali prostem trgu. |
| --- | --- |

(171)

Glede drugih gospodarskih kazalcev pa je bilo na podlagi preiskave ugotovljeno, da jih je mogoče smiselno preučiti le glede na celotno dejavnost. Dejansko so proizvodnja (za omejen in prosti trg), zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, zaloge, zaposlitev, produktivnost, plače in sposobnost zbiranja kapitala odvisne od celotne dejavnosti, ne glede na to, ali se izdelki prodajajo na omejenem ali prostem trgu.

| (172) | Dva izvoznika sta ugovarjala analizi glede prostih in omejenih trgov. Trdila sta, da ni objektivna v smislu člena 8(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(172)

Dva izvoznika sta ugovarjala analizi glede prostih in omejenih trgov. Trdila sta, da ni objektivna v smislu člena 8(2) osnovne uredbe.

| (173) | Vendar pa velja, da je ta preiskava vzpostavila jasno ločnico med prostimi in omejenimi trgi. Dejansko omejen kupec nima druge izbire, kot da kupuje od svojega omejenega dobavitelja. V teh okoliščinah se mora analiza osredotočiti predvsem na prosti trg, ker prodaja na omejenem trgu ni bila predmet konkurence z izdelki, prodanimi na prostem trgu, in zato subvencioniran uvoz nanjo ni vplival. Analiza škode kljub jasni ločitvi tudi ni zanemarila omejenega trga. Nasprotno, stanje na obeh trgih se primerja, kot je opisano v nadaljevanju, da se doseže objektivna dokončna ocena stanja industrije Skupnosti kot celote. Zato se trditev zavrne. |
| --- | --- |

(173)

Vendar pa velja, da je ta preiskava vzpostavila jasno ločnico med prostimi in omejenimi trgi. Dejansko omejen kupec nima druge izbire, kot da kupuje od svojega omejenega dobavitelja. V teh okoliščinah se mora analiza osredotočiti predvsem na prosti trg, ker prodaja na omejenem trgu ni bila predmet konkurence z izdelki, prodanimi na prostem trgu, in zato subvencioniran uvoz nanjo ni vplival. Analiza škode kljub jasni ločitvi tudi ni zanemarila omejenega trga. Nasprotno, stanje na obeh trgih se primerja, kot je opisano v nadaljevanju, da se doseže objektivna dokončna ocena stanja industrije Skupnosti kot celote. Zato se trditev zavrne.

III.   Poraba Skupnosti

| (174) | Pri izračunavanju navidezne porabe Skupnosti zadevnega izdelka in podobnega izdelka Skupnosti je Komisija seštela:






  — | skupni obseg uvoza zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Skupnost, kot je poročal Eurostat, |
| --- | --- | --- |

(174)

Pri izračunavanju navidezne porabe Skupnosti zadevnega izdelka in podobnega izdelka Skupnosti je Komisija seštela:

—

skupni obseg uvoza zadevnega izdelka in podobnega izdelka v Skupnost, kot je poročal Eurostat,

| — | obseg prodaje podobnega izdelka v Skupnosti, ki je bil izdelan v industriji Skupnosti, |
| --- | --- |

—

obseg prodaje podobnega izdelka v Skupnosti, ki je bil izdelan v industriji Skupnosti,

| — | obseg omejene uporabe podobnega izdelka industrije Skupnosti, |
| --- | --- |

—

obseg omejene uporabe podobnega izdelka industrije Skupnosti,

| — | in, na osnovi podatkov v zahtevi za pregled, ocenjen obseg prodaje podobnega izdelka v Skupnosti ostalih znanih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

—

in, na osnovi podatkov v zahtevi za pregled, ocenjen obseg prodaje podobnega izdelka v Skupnosti ostalih znanih proizvajalcev Skupnosti.

Kot je prikazano v spodnji tabeli, je poraba Skupnosti zadevnega izdelka in podobnega izdelka v obravnavanem obdobju narasla za 51 %.

| Poraba
  (v kg) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni izdelek in podobni izdelek | 2 482 053 | 3 240 481 | 3 254 464 | 3 801 666 | 3 745 549 |
| indeks | 100 | 131 | 131 | 153 | 151 |

Poraba

(v kg)

1999

2000

2001

2002

OP

Zadevni izdelek in podobni izdelek

2 482 053

3 240 481

3 254 464

3 801 666

3 745 549

indeks

100

131

131

153

151

| (175) | IV in eden izmed izvoznikov sta trdila, da bi morali biti zgornji podatki o porabi posredovani bolj podrobno, zlasti glede na proizvajalce Skupnosti, in z ločitvijo proste in omejene porabe. Trdili so tudi, da razen za industrijo Skupnosti verodostojnost podatkov za proizvajalce Skupnosti ni bila preverjena. |
| --- | --- |

(175)

IV in eden izmed izvoznikov sta trdila, da bi morali biti zgornji podatki o porabi posredovani bolj podrobno, zlasti glede na proizvajalce Skupnosti, in z ločitvijo proste in omejene porabe. Trdili so tudi, da razen za industrijo Skupnosti verodostojnost podatkov za proizvajalce Skupnosti ni bila preverjena.

| (176) | Upošteva se, da industrijo Skupnosti sestavljata samo dve stranki, od katerih ena deluje na omejenem trgu. Zato v skladu s členom 29 osnovne uredbe („zaupnost“) ni mogoče predložiti nadaljnjih podrobnosti. Glede podatkov o proizvajalcih Skupnosti, razen industrije Skupnosti, je treba opozoriti, da ti proizvajalci niso sodelovali pri preiskavi. Ker niso bili na voljo drugi podatki glede njihovega prispevka k porabi Skupnosti, so bili uporabljeni podatki, predloženi v zahtevi za pregled. Poleg tega nobena stranka ni predložila nasprotnih podatkov in preverjanje ni vzbudilo sumov glede njihove verodostojnosti. |
| --- | --- |

(176)

Upošteva se, da industrijo Skupnosti sestavljata samo dve stranki, od katerih ena deluje na omejenem trgu. Zato v skladu s členom 29 osnovne uredbe („zaupnost“) ni mogoče predložiti nadaljnjih podrobnosti. Glede podatkov o proizvajalcih Skupnosti, razen industrije Skupnosti, je treba opozoriti, da ti proizvajalci niso sodelovali pri preiskavi. Ker niso bili na voljo drugi podatki glede njihovega prispevka k porabi Skupnosti, so bili uporabljeni podatki, predloženi v zahtevi za pregled. Poleg tega nobena stranka ni predložila nasprotnih podatkov in preverjanje ni vzbudilo sumov glede njihove verodostojnosti.

IV.   Uvoz zadevnega izdelka v Skupnost

1.   Količina, cena in tržni delež uvoza iz Indije

Uvoz

| Uvoz
  (v kg) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni izdelek | 36 800 | 47 400 | 72 100 | 101 800 | 95 200 |
| Indeks | 100 | 129 | 196 | 277 | 259 |

(v kg)

1999

2000

2001

2002

OP

Zadevni izdelek

36 800

47 400

72 100

101 800

95 200

Indeks

100

129

196

277

259

| (177) | Količina uvoza zadevnega izdelka je v obravnavanem obdobju znatno narasla. Uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil 159 % večji kot leta 1999. Ta uvoz je naraščal veliko hitreje kot splošna rast porabe v višini 51 %, rast uvoza iz tretjih držav, razen Indije, v višini 13 % in rast prodaje industrije Skupnosti v višini 80 % v istem obdobju. Glede na status Indije kot države v razvoju in na določbe člena 14(4) osnovne uredbe je bilo ugotovljeno, da je obseg uvoza iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal veliko več kot 4 % skupnega uvoza podobnega izdelka v Skupnost.










  Povprečna uvozna cena na kg v EUR | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni izdelek | 34,66 | 33,94 | 35,51 | 36,57 | 35,34 |
| indeks | 100 | 98 | 102 | 106 | 102 |

(177)

Količina uvoza zadevnega izdelka je v obravnavanem obdobju znatno narasla. Uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil 159 % večji kot leta 1999. Ta uvoz je naraščal veliko hitreje kot splošna rast porabe v višini 51 %, rast uvoza iz tretjih držav, razen Indije, v višini 13 % in rast prodaje industrije Skupnosti v višini 80 % v istem obdobju. Glede na status Indije kot države v razvoju in na določbe člena 14(4) osnovne uredbe je bilo ugotovljeno, da je obseg uvoza iz Indije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal veliko več kot 4 % skupnega uvoza podobnega izdelka v Skupnost.

Povprečna uvozna cena na kg v EUR

1999

2000

2001

2002

OP

Zadevni izdelek

34,66

33,94

35,51

36,57

35,34

indeks

100

98

102

106

102

| (178) | Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka je rahlo narasla in dosegla najvišjo vrednost leta 2002 ter kasneje spet padla na raven pred letom 2001.










  tržni delež ES | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni izdelek | 1,5 % | 1,5 % | 2,2 % | 2,7 % | 2,5 % |
| indeks | 100 | 99 | 149 | 181 | 171 |

(178)

Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka je rahlo narasla in dosegla najvišjo vrednost leta 2002 ter kasneje spet padla na raven pred letom 2001.

tržni delež ES

1999

2000

2001

2002

OP

Zadevni izdelek

1,5 %

1,5 %

2,2 %

2,7 %

2,5 %

indeks

100

99

149

181

171

| (179) | Tržni delež uvoza iz Indije na trgu Skupnosti je v obravnavanem obdobju narasel za 71 %. Pripomnjeno je bilo, da bi indeksirano povečanje moralo znašati le 66 % in ne 71 %. Na osnovi navzdol zaokroženih odstotkov tržnega deleža, je ta pripomba aritmetično pravilna. Kljub temu pa je zgornji indeks pravilno izračunan. Za namen natančnega indeksiranja tržnega deleža, odstotne točke niso zaokrožene. To je razvidno iz primerjave odstotnih točk za leti 1999 in 2000. Ta metodologija je uporabljena tudi v vseh tabelah v tej uredbi. |
| --- | --- |

(179)

Tržni delež uvoza iz Indije na trgu Skupnosti je v obravnavanem obdobju narasel za 71 %. Pripomnjeno je bilo, da bi indeksirano povečanje moralo znašati le 66 % in ne 71 %. Na osnovi navzdol zaokroženih odstotkov tržnega deleža, je ta pripomba aritmetično pravilna. Kljub temu pa je zgornji indeks pravilno izračunan. Za namen natančnega indeksiranja tržnega deleža, odstotne točke niso zaokrožene. To je razvidno iz primerjave odstotnih točk za leti 1999 in 2000. Ta metodologija je uporabljena tudi v vseh tabelah v tej uredbi.

2.   Nelojalno nižanje cen

| (180) | Za ugotovitev nelojalnega nižanja cen so bili analizirani podatki o cenah za obdobje preiskave v zvezi s pregledom. V ta namen so bile analizirane prodajne cene franko tovarna industrije Skupnosti prvim nepovezanim kupcem primerjane s prodajnimi uvoznimi cenami CIF indijskih proizvajalcev izvoznikov prvim neodvisnim kupcem v Skupnosti, v obeh primerih po odbitju popustov, rabatov in provizij. |
| --- | --- |

(180)

Za ugotovitev nelojalnega nižanja cen so bili analizirani podatki o cenah za obdobje preiskave v zvezi s pregledom. V ta namen so bile analizirane prodajne cene franko tovarna industrije Skupnosti prvim nepovezanim kupcem primerjane s prodajnimi uvoznimi cenami CIF indijskih proizvajalcev izvoznikov prvim neodvisnim kupcem v Skupnosti, v obeh primerih po odbitju popustov, rabatov in provizij.

| (181) | Na osnovi odgovorov na vprašalnike je bilo mogoče opredeliti različne podvrste zadevnega izdelka in podobnega izdelka za namene primerjave na osnovi vrste izdelka (tj. amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin) in njenih variant (tj. v obliki praška ali v stisnjeni obliki). |
| --- | --- |

(181)

Na osnovi odgovorov na vprašalnike je bilo mogoče opredeliti različne podvrste zadevnega izdelka in podobnega izdelka za namene primerjave na osnovi vrste izdelka (tj. amoksicilin trihidrat, ampicilin trihidrat in cefaleksin) in njenih variant (tj. v obliki praška ali v stisnjeni obliki).

| (182) | Prodajne cene industrije Skupnosti in CIF uvozne cene proizvajalcev izvoznikov so bile primerjane na enaki stopnji menjave, in sicer trgovcev/distributerjev na trgu Skupnosti, na osnovi tehtanega povprečja cen na podvrsto izdelka. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so bile skoraj vse prodaje proizvajalcev izvoznikov v Skupnosti opravljene preko trgovcev/distributerjev. |
| --- | --- |

(182)

Prodajne cene industrije Skupnosti in CIF uvozne cene proizvajalcev izvoznikov so bile primerjane na enaki stopnji menjave, in sicer trgovcev/distributerjev na trgu Skupnosti, na osnovi tehtanega povprečja cen na podvrsto izdelka. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so bile skoraj vse prodaje proizvajalcev izvoznikov v Skupnosti opravljene preko trgovcev/distributerjev.

| (183) | Rezultati primerjave, izraženi kot odstotek prodajne cene industrije Skupnosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, so pokazali visoke stopnje nelojalnega nižanja cen. Glede na proizvajalca izvoznika so te stopnje znašale med 11,5 % in 17,1 %. Te stopnje nelojalnega nižanja cen tako kažejo na stalen cenovni pritisk indijskega uvoza na trg Skupnosti, kljub obstoju ukrepov. |
| --- | --- |

(183)

Rezultati primerjave, izraženi kot odstotek prodajne cene industrije Skupnosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, so pokazali visoke stopnje nelojalnega nižanja cen. Glede na proizvajalca izvoznika so te stopnje znašale med 11,5 % in 17,1 %. Te stopnje nelojalnega nižanja cen tako kažejo na stalen cenovni pritisk indijskega uvoza na trg Skupnosti, kljub obstoju ukrepov.

V.   Gospodarsko stanje industrije Skupnosti

1.   Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks proizvodnje | 100 | 121 | 127 | 154 | 160 |
| Indeks zmogljivosti | 100 | 117 | 123 | 148 | 157 |
| Indeks izkoriščenosti zmogljivosti | 100 | 103 | 103 | 104 | 102 |

1999

2000

2001

2002

OP

Indeks proizvodnje

100

121

127

154

160

Indeks zmogljivosti

100

117

123

148

157

Indeks izkoriščenosti zmogljivosti

100

103

103

104

102

| (184) | Kot posledica uravnoteženega naraščanja porabe Skupnosti, je proizvodnja podobnega izdelka industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju stalno naraščala. Ta pozitiven trend je postal bolj izrazit v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ko je eden izmed sodelujočih proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti začel izdelovati eno vrsto podobnega izdelka, ki jo je prej samo uvažal. |
| --- | --- |

(184)

Kot posledica uravnoteženega naraščanja porabe Skupnosti, je proizvodnja podobnega izdelka industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju stalno naraščala. Ta pozitiven trend je postal bolj izrazit v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ko je eden izmed sodelujočih proizvajalcev Skupnosti v Skupnosti začel izdelovati eno vrsto podobnega izdelka, ki jo je prej samo uvažal.

| (185) | Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti je kazala enak pozitiven trend kot njena proizvodnja. To je bila deloma posledica pomembnih vlaganj v nov proizvodni obrat“, ki jih je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvajal eden izmed sodelujočih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(185)

Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti je kazala enak pozitiven trend kot njena proizvodnja. To je bila deloma posledica pomembnih vlaganj v nov proizvodni obrat“, ki jih je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvajal eden izmed sodelujočih proizvajalcev Skupnosti.

| (186) | Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila v obravnavanem obdobju stabilna in na relativno visoki ravni. Tako visoka stopnja izkoriščenosti je v tej vrsti industrije običajna, zaradi nepretrganega serijskega postopka, ki se uporablja pri proizvodnji podobnega izdelka, v primeru industrije Skupnosti, pa tudi zaradi omejene uporabe. |
| --- | --- |

(186)

Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila v obravnavanem obdobju stabilna in na relativno visoki ravni. Tako visoka stopnja izkoriščenosti je v tej vrsti industrije običajna, zaradi nepretrganega serijskega postopka, ki se uporablja pri proizvodnji podobnega izdelka, v primeru industrije Skupnosti, pa tudi zaradi omejene uporabe.

| (187) | Trije izvozniki so ob razkritju trdili, da razvoj teh dejavnikov ne kaže znakov škode. Toda opozarja se, da zaključek o škodi ne temelji na teh dejavnikih. |
| --- | --- |

(187)

Trije izvozniki so ob razkritju trdili, da razvoj teh dejavnikov ne kaže znakov škode. Toda opozarja se, da zaključek o škodi ne temelji na teh dejavnikih.

2.   Obseg prodaje, prodajna cena, tržni delež in rast

(a)   prodaja na prostem trgu

Prodaja na prostem trgu v Skupnosti

| Prodaja na prostem trgu v Skupnosti | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks Obseg | 100 | 170 | 162 | 192 | 180 |
| Indeks Povprečna prodajna cena | 100 | 94 | 94 | 94 | 95 |
| Indeks Tržni delež | 100 | 130 | 123 | 125 | 120 |

1999

2000

2001

2002

OP

Indeks Obseg

100

170

162

192

180

Indeks Povprečna prodajna cena

100

94

94

94

95

Indeks Tržni delež

100

130

123

125

120

| (188) | Na osnovi ugodnega razvoja porabe Skupnosti je obseg prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu v Skupnosti v obravnavanem obdobju narasel. Obseg prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu v obravnavanem obdobju kaže višjo rast od porabe Skupnosti. Vendar pa je bila med letom 2000 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom rast obsega prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu manjša od rasti porabe Skupnosti. Veliko povečanje obsega prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu med letoma 1999 in 2000 je v glavnem posledica prevzemov drugih proizvajalcev Skupnosti s strani industrije Skupnosti. Kljub temu je 80 % povečanje obsega prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu v Skupnosti v obravnavanem obdobju manj izrazito kot 159 % povečanje uvoza zadevnega izdelka v istem obdobju. |
| --- | --- |

(188)

Na osnovi ugodnega razvoja porabe Skupnosti je obseg prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu v Skupnosti v obravnavanem obdobju narasel. Obseg prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu v obravnavanem obdobju kaže višjo rast od porabe Skupnosti. Vendar pa je bila med letom 2000 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom rast obsega prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu manjša od rasti porabe Skupnosti. Veliko povečanje obsega prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu med letoma 1999 in 2000 je v glavnem posledica prevzemov drugih proizvajalcev Skupnosti s strani industrije Skupnosti. Kljub temu je 80 % povečanje obsega prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu v Skupnosti v obravnavanem obdobju manj izrazito kot 159 % povečanje uvoza zadevnega izdelka v istem obdobju.

| (189) | IV in štirje izvozniki so opozorili na skupno povečanje prodaje industrije Skupnosti kot pozitiven znak in ugovarjali, da nasprotuje ugotovitvi škode. Poleg tega so pripomnili, da bi bila relativna primerjava med uspešnostjo industrije Skupnosti in enim izmed indijskih izvoznikov zavajajoča zaradi bistvene razlike v velikosti konkurentov. |
| --- | --- |

(189)

IV in štirje izvozniki so opozorili na skupno povečanje prodaje industrije Skupnosti kot pozitiven znak in ugovarjali, da nasprotuje ugotovitvi škode. Poleg tega so pripomnili, da bi bila relativna primerjava med uspešnostjo industrije Skupnosti in enim izmed indijskih izvoznikov zavajajoča zaradi bistvene razlike v velikosti konkurentov.

| (190) | V odgovor na te pripombe je treba omeniti, da se v tem primeru razvoj obsega prodaje ne pojmuje kot ključni faktor, ki kaže na obseg povzročene škode. Ker je rast prodaje industrije Skupnosti mogoče v glavnem pripisati prevzemu leta 2000, tj. združitvi prodaje bivših konkurentov, in ne novi prodaji, je ni mogoče pojmovati niti kot dokaz, da škode ni bilo. Poleg tega je leta 2001 in med OP obseg prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu upadel. |
| --- | --- |

(190)

V odgovor na te pripombe je treba omeniti, da se v tem primeru razvoj obsega prodaje ne pojmuje kot ključni faktor, ki kaže na obseg povzročene škode. Ker je rast prodaje industrije Skupnosti mogoče v glavnem pripisati prevzemu leta 2000, tj. združitvi prodaje bivših konkurentov, in ne novi prodaji, je ni mogoče pojmovati niti kot dokaz, da škode ni bilo. Poleg tega je leta 2001 in med OP obseg prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu upadel.

| (191) | Navkljub naraščajočemu povpraševanju, ki ga nakazuje povečana poraba Skupnosti, so povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na prostem trgu od leta 1999 do 2000 padale. To nakazuje cenovni pritisk konkurentov. Cene so do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom ostale skoraj povsem stabilne na nižji ravni, kljub nadaljnji rasti povpraševanja. |
| --- | --- |

(191)

Navkljub naraščajočemu povpraševanju, ki ga nakazuje povečana poraba Skupnosti, so povprečne prodajne cene industrije Skupnosti na prostem trgu od leta 1999 do 2000 padale. To nakazuje cenovni pritisk konkurentov. Cene so do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom ostale skoraj povsem stabilne na nižji ravni, kljub nadaljnji rasti povpraševanja.

| (192) | IV in trije izvozniki so trdili, da bi se moral razvoj cen pojmovati kot pozitiven za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(192)

IV in trije izvozniki so trdili, da bi se moral razvoj cen pojmovati kot pozitiven za industrijo Skupnosti.

| (193) | Ta trditev ne more biti sprejeta. Dejansko v obravnavanem obdobju industrija Skupnosti nikoli ni bila v položaju, da bi dosegala neškodljive ravni cen. |
| --- | --- |

(193)

Ta trditev ne more biti sprejeta. Dejansko v obravnavanem obdobju industrija Skupnosti nikoli ni bila v položaju, da bi dosegala neškodljive ravni cen.

| (194) | Industrija Skupnosti je od 1999 do 2000 povečala svoj tržni delež za 30 % na škodo tržnih deležev drugih proizvajalcev Skupnosti in izvoznikov iz tretjih držav, razen Indije. Vendar pa je tržni delež industrije Skupnosti od 2000 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom padal, dokler ni dosegel najnižjo vrednost od leta 1999. To obdobje je sovpadalo z močno povečano rastjo deleža uvoza iz Indije. |
| --- | --- |

(194)

Industrija Skupnosti je od 1999 do 2000 povečala svoj tržni delež za 30 % na škodo tržnih deležev drugih proizvajalcev Skupnosti in izvoznikov iz tretjih držav, razen Indije. Vendar pa je tržni delež industrije Skupnosti od 2000 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom padal, dokler ni dosegel najnižjo vrednost od leta 1999. To obdobje je sovpadalo z močno povečano rastjo deleža uvoza iz Indije.

| (195) | En izvoznik je trdil, da je zmanjšanje tržnega deleža industrije Skupnosti leta 2001 in v OP v primerjavi s povečanjem leta 2000 nepomembno, in opozoril na skupno povečanje tržnega deleža v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(195)

En izvoznik je trdil, da je zmanjšanje tržnega deleža industrije Skupnosti leta 2001 in v OP v primerjavi s povečanjem leta 2000 nepomembno, in opozoril na skupno povečanje tržnega deleža v obravnavanem obdobju.

| (196) | Vendar pa ta trditev ne more biti sprejeta, ker temelji na izoliranem izpostavljanju leta 1999 nasproti OP, ki poleg tega zanemarja izjemno povečanje v letu 2000. Izvoznik ni predložil nobenih dokazov, zakaj očitno padajoč razvoj tržnega deleža industrije Skupnosti na prostem trgu po letu 2000 ne bi smel biti opredeljen kot negativen. |
| --- | --- |

(196)

Vendar pa ta trditev ne more biti sprejeta, ker temelji na izoliranem izpostavljanju leta 1999 nasproti OP, ki poleg tega zanemarja izjemno povečanje v letu 2000. Izvoznik ni predložil nobenih dokazov, zakaj očitno padajoč razvoj tržnega deleža industrije Skupnosti na prostem trgu po letu 2000 ne bi smel biti opredeljen kot negativen.

| (197) | Dva druga izvoznika sta glede tega trdila, da je to, zaradi bolj pozitivnega razvoja na omejenem trgu, posledica zavestne odločitve industrije Skupnosti za usmeritev v bolj donosen trg formulacij. |
| --- | --- |

(197)

Dva druga izvoznika sta glede tega trdila, da je to, zaradi bolj pozitivnega razvoja na omejenem trgu, posledica zavestne odločitve industrije Skupnosti za usmeritev v bolj donosen trg formulacij.

| (198) | Ta argument ne more biti sprejet, ker ne upošteva povečanih zalog, ki bi bile lahko prodane na prostem trgu. |
| --- | --- |

(198)

Ta argument ne more biti sprejet, ker ne upošteva povečanih zalog, ki bi bile lahko prodane na prostem trgu.

(b)   omejena prodaja

Omejena prodaja v Skupnosti

| Omejena prodaja v Skupnosti | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks Obseg | 100 | 88 | 124 | 180 | 189 |
| Indeks Povprečna prodajna cena | 100 | 102 | 104 | 102 | 99 |
| Indeks Tržni delež | 100 | 67 | 95 | 117 | 125 |

1999

2000

2001

2002

OP

Indeks Obseg

100

88

124

180

189

Indeks Povprečna prodajna cena

100

102

104

102

99

Indeks Tržni delež

100

67

95

117

125

| (199) | Medtem ko se je obseg prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu v obravnavanem obdobju povečal za 80 %, se je prodaja na omejenem trgu povečala za 89 %. Zlasti je opaziti povečanje omejenega trga industrije Skupnosti po letu 2001, medtem ko je njen položaj na prostem trgu ostal praktično nespremenjen. To sovpada z močnim povečanjem uvoza iz Indije na prostem trgu, kar nakazuje, da je industrija Skupnosti vsaj v določeni meri uporabila možnost menjave trga, da bi se izognila neposredni konkurenci subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka po nizkih cenah. |
| --- | --- |

(199)

Medtem ko se je obseg prodaje industrije Skupnosti na prostem trgu v obravnavanem obdobju povečal za 80 %, se je prodaja na omejenem trgu povečala za 89 %. Zlasti je opaziti povečanje omejenega trga industrije Skupnosti po letu 2001, medtem ko je njen položaj na prostem trgu ostal praktično nespremenjen. To sovpada z močnim povečanjem uvoza iz Indije na prostem trgu, kar nakazuje, da je industrija Skupnosti vsaj v določeni meri uporabila možnost menjave trga, da bi se izognila neposredni konkurenci subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka po nizkih cenah.

| (200) | Podoben vzorec je opaziti pri primerjavi trendov rasti tržnega deleža industrije Skupnosti na prostem in omejenem trgu. To spet nakazuje povečan strateški pomen omejenega trga za industrijo Skupnosti od leta 2001. |
| --- | --- |

(200)

Podoben vzorec je opaziti pri primerjavi trendov rasti tržnega deleža industrije Skupnosti na prostem in omejenem trgu. To spet nakazuje povečan strateški pomen omejenega trga za industrijo Skupnosti od leta 2001.

| (201) | Medtem ko so cene na prostem trgu začele padati že leta 2000, so transferne cene na omejenem trgu do leta 2001 zmerno naraščale. Vendar pa so, s časovnim zamikom, leta 2002 tudi cene na omejenem trgu začele kazati negativen trend. To je mogoče razložiti z dejstvom, da se transferne cene običajno ne prilagodijo tako hitro, ker jih ne oblikuje neposredna konkurenca. Opozarja se, da sta trenda prodajnih cen na prostem in omejenem trgu v obravnavanem obdobju podobna. |
| --- | --- |

(201)

Medtem ko so cene na prostem trgu začele padati že leta 2000, so transferne cene na omejenem trgu do leta 2001 zmerno naraščale. Vendar pa so, s časovnim zamikom, leta 2002 tudi cene na omejenem trgu začele kazati negativen trend. To je mogoče razložiti z dejstvom, da se transferne cene običajno ne prilagodijo tako hitro, ker jih ne oblikuje neposredna konkurenca. Opozarja se, da sta trenda prodajnih cen na prostem in omejenem trgu v obravnavanem obdobju podobna.

3.   Zaloge

Zaloge

| Zaloge | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 74 | 100 | 141 | 161 |

1999

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

74

100

141

161

| (202) | Višina zalog industrije Skupnosti ob koncu leta glede na proizvodnjo je od 1999 do 2000 padla za 26 %, potem pa do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom močno narasla za več kot 115 %. To povečanje sovpada s podvojitvijo indijskega uvoza v istem obdobju. |
| --- | --- |

(202)

Višina zalog industrije Skupnosti ob koncu leta glede na proizvodnjo je od 1999 do 2000 padla za 26 %, potem pa do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom močno narasla za več kot 115 %. To povečanje sovpada s podvojitvijo indijskega uvoza v istem obdobju.

| (203) | IV in štirje izvozniki so trdili, da povečanje zalog ni nenormalno visoko in torej ni škodljivo. Poleg tega so oporekali metodologiji uporabe količin zalog ob koncu leta. Namesto tega so kot bolj primerne kazalce predlagali druge pristope, kot je premično povprečje količin zalog ali zaloge v obliki števila dnevne prodaje. |
| --- | --- |

(203)

IV in štirje izvozniki so trdili, da povečanje zalog ni nenormalno visoko in torej ni škodljivo. Poleg tega so oporekali metodologiji uporabe količin zalog ob koncu leta. Namesto tega so kot bolj primerne kazalce predlagali druge pristope, kot je premično povprečje količin zalog ali zaloge v obliki števila dnevne prodaje.

| (204) | V odgovor na to pripombo je treba opozoriti, da je bila uporabljena standardna metodologija Skupnosti za kvantifikacijo višine zalog. Ta pristop je objektiven in v skladu z obveznostmi do WTO. Zahteva po uporabi druge metodologije ni bila utemeljena. Zato se predlog izbora druge metodologije zavrne. Poleg tega na osnovi preverjenih podatkov ni mogoče zanikati, da se je količina zalog močno povečala. |
| --- | --- |

(204)

V odgovor na to pripombo je treba opozoriti, da je bila uporabljena standardna metodologija Skupnosti za kvantifikacijo višine zalog. Ta pristop je objektiven in v skladu z obveznostmi do WTO. Zahteva po uporabi druge metodologije ni bila utemeljena. Zato se predlog izbora druge metodologije zavrne. Poleg tega na osnovi preverjenih podatkov ni mogoče zanikati, da se je količina zalog močno povečala.

4.   Dobičkonosnost

(a)   prodaja na prostem trgu

Dobičkonosnost

| Dobičkonosnost
  (prodaja na prostem trgu v Skupnosti) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | – 100 | 113 | 239 | 146 | 87 |

(prodaja na prostem trgu v Skupnosti)

1999

2000

2001

2002

OP

Indeks

– 100

113

239

146

87

| (205) | Dobičkonosnost industrije Skupnosti, izražena kot prihodki od neto prodaje na prostem trgu, se je leta 1999 znatno izboljšala od stanja ustvarjanja izgube. Po uvedbi obstoječih ukrepov leta 1998 se je dobičkonosnost povečevala do leta 2001, potem pa se je močno zmanjšala do obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Pomembno je tudi, da industrija Skupnosti nikoli v obravnavanem obdobju ni bila v položaju, da bi dosegla polovico stopnje dobička, ki bi jo glede na ugotovitve prvotne preiskave lahko dosegla ob odsotnosti subvencioniranega uvoza, tj. 15 %. Razvoj dobičkonosnosti in zlasti njen upad po letu 2002 se pojmujeta kot zelo pomembna, ker vplivata na raven finančnih sredstev, s katerimi razpolaga industrija Skupnosti za vlaganje v raziskave in razvoj, ki je nujno za nadaljnje izboljšave proizvodnega postopka obstoječih izdelkov in razvoj novih izdelkov. |
| --- | --- |

(205)

Dobičkonosnost industrije Skupnosti, izražena kot prihodki od neto prodaje na prostem trgu, se je leta 1999 znatno izboljšala od stanja ustvarjanja izgube. Po uvedbi obstoječih ukrepov leta 1998 se je dobičkonosnost povečevala do leta 2001, potem pa se je močno zmanjšala do obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Pomembno je tudi, da industrija Skupnosti nikoli v obravnavanem obdobju ni bila v položaju, da bi dosegla polovico stopnje dobička, ki bi jo glede na ugotovitve prvotne preiskave lahko dosegla ob odsotnosti subvencioniranega uvoza, tj. 15 %. Razvoj dobičkonosnosti in zlasti njen upad po letu 2002 se pojmujeta kot zelo pomembna, ker vplivata na raven finančnih sredstev, s katerimi razpolaga industrija Skupnosti za vlaganje v raziskave in razvoj, ki je nujno za nadaljnje izboljšave proizvodnega postopka obstoječih izdelkov in razvoj novih izdelkov.

| (206) | IV in štirje izvozniki so predložili pripombe na analizo dobičkonosnosti. Trdili so, da (i) je industrija Skupnosti dosegla primerne stopnje dobičkonosnosti, (ii) bi bila neškodljiva stopnja dobička v višini 10 % (glej uvodno izjavo (260)) previsoka in bi zadostovalo že 5 %, (iii) je upad dobičkonosnosti v glavnem mogoče pripisati politiki vlaganja industrije Skupnosti, (iv) se zagon ene stranke pojmuje kot sebi povzročena škoda in da (v) bi moral biti razvoj dobičkonosnosti razkrit za vsakega proizvajalca Skupnosti. |
| --- | --- |

(206)

IV in štirje izvozniki so predložili pripombe na analizo dobičkonosnosti. Trdili so, da (i) je industrija Skupnosti dosegla primerne stopnje dobičkonosnosti, (ii) bi bila neškodljiva stopnja dobička v višini 10 % (glej uvodno izjavo (260)) previsoka in bi zadostovalo že 5 %, (iii) je upad dobičkonosnosti v glavnem mogoče pripisati politiki vlaganja industrije Skupnosti, (iv) se zagon ene stranke pojmuje kot sebi povzročena škoda in da (v) bi moral biti razvoj dobičkonosnosti razkrit za vsakega proizvajalca Skupnosti.

| (207) | Ponoviti je treba, da industrija Skupnosti nikoli v obravnavanem obdobju ni bila v položaju, da bi dosegala primerne stopnje dobička, kot so določene zgoraj. Tako je poslabšanje od leta 2002 samo še poslabšalo že tako nezadovoljivo stanje. Poleg tega se zaradi posebnih okoliščin v farmacevtskem sektorju 5 % stopnja dobička ne šteje za zadostno. Industrija Skupnosti je predložila dokaze, da lahko za primerljiva zdravila na debelo doseže donos nad 10 %. Takšne stopnje dobičkonosnosti so nujne za trajen dotok potrebnih finančnih sredstev farmacevtskega sektorja za izvajanje farmacevtskih inovacij, ki so po svoji naravi gospodarsko tvegane. Poleg tega neustreznih stopenj dobička, ki jih dosega industrija Skupnosti, ni mogoče razložiti samo z njeno politiko vlaganj. Samo en proizvajalec Skupnosti je bil v obravnavanem obdobju v fazi zagona, vendar nobena stranka ni dosegla ustreznih stopenj dobička. In končno, v smislu člena 29 osnovne uredbe („zaupnost“) ni mogoče razkriti nadaljnjih podrobnosti. |
| --- | --- |

(207)

Ponoviti je treba, da industrija Skupnosti nikoli v obravnavanem obdobju ni bila v položaju, da bi dosegala primerne stopnje dobička, kot so določene zgoraj. Tako je poslabšanje od leta 2002 samo še poslabšalo že tako nezadovoljivo stanje. Poleg tega se zaradi posebnih okoliščin v farmacevtskem sektorju 5 % stopnja dobička ne šteje za zadostno. Industrija Skupnosti je predložila dokaze, da lahko za primerljiva zdravila na debelo doseže donos nad 10 %. Takšne stopnje dobičkonosnosti so nujne za trajen dotok potrebnih finančnih sredstev farmacevtskega sektorja za izvajanje farmacevtskih inovacij, ki so po svoji naravi gospodarsko tvegane. Poleg tega neustreznih stopenj dobička, ki jih dosega industrija Skupnosti, ni mogoče razložiti samo z njeno politiko vlaganj. Samo en proizvajalec Skupnosti je bil v obravnavanem obdobju v fazi zagona, vendar nobena stranka ni dosegla ustreznih stopenj dobička. In končno, v smislu člena 29 osnovne uredbe („zaupnost“) ni mogoče razkriti nadaljnjih podrobnosti.

(b)   omejene prodaje

Dobičkonosnost

| Dobičkonosnost
  (omejene prodaje v Skupnosti) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks | 100 | 482 | 564 | 431 | 325 |

(omejene prodaje v Skupnosti)

1999

2000

2001

2002

OP

Indeks

100

482

564

431

325

| (208) | Trendi dobičkonosnosti za omejene prodaje so podobni, čeprav na višji ravni, torej naraščajo do leta 2001 in potem padajo. Razlike v ravni dobičkonosnosti je mogoče v glavnem pripisati dejstvu, da (i) so prodajni splošni in administrativni stroški („S&AS“) za omejeno prodajo nižji, ker oglaševalski stroški niso potrebni in (ii) da so transferne cene višje v primerjavi s cenami na prostem trgu. Če industrija ne bi dosegala višje stopnje dobička pri omejeni prodaji, bi bila v še slabšem finančnem položaju. |
| --- | --- |

(208)

Trendi dobičkonosnosti za omejene prodaje so podobni, čeprav na višji ravni, torej naraščajo do leta 2001 in potem padajo. Razlike v ravni dobičkonosnosti je mogoče v glavnem pripisati dejstvu, da (i) so prodajni splošni in administrativni stroški („S&AS“) za omejeno prodajo nižji, ker oglaševalski stroški niso potrebni in (ii) da so transferne cene višje v primerjavi s cenami na prostem trgu. Če industrija ne bi dosegala višje stopnje dobička pri omejeni prodaji, bi bila v še slabšem finančnem položaju.

5.   Naložbe, donosnost naložb, denarni tok in sposobnost zbiranja kapitala

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks Naložbe | 0 | 100 | 300 | 1 123 | 351 |
| Indeks Donosnost naložb | – 100 | 160 | 286 | 161 | 91 |
| Indeks Denarni tok | 100 | 186 | 71 | 160 | 33 |

1999

2000

2001

2002

OP

Indeks Naložbe

0

100

300

1 123

351

Indeks Donosnost naložb

– 100

160

286

161

91

Indeks Denarni tok

100

186

71

160

33

| (209) | Po letu 1999 je industrija Skupnosti stalno vlagala v proizvodnjo podobnega izdelka. Zlasti leta 2002 je močno vlagala v nove proizvodne tehnike, da bi ostala konkurenčna, izboljšala okoljske in varnostne standarde in povečala proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(209)

Po letu 1999 je industrija Skupnosti stalno vlagala v proizvodnjo podobnega izdelka. Zlasti leta 2002 je močno vlagala v nove proizvodne tehnike, da bi ostala konkurenčna, izboljšala okoljske in varnostne standarde in povečala proizvodne zmogljivosti.

| (210) | Od 1999 do 2001, tj. po uvedbi ukrepov, se je donosnost naložb izboljšala. Po tem pa je močno padla. Čeprav je to mogoče delno pripisati zagonski fazi novega proizvodnega obrata, je na takšno stanje vplivalo tudi nezadovoljivo stanje dobičkonosnosti, ki ga je povzročil cenovni pritisk konkurentov. |
| --- | --- |

(210)

Od 1999 do 2001, tj. po uvedbi ukrepov, se je donosnost naložb izboljšala. Po tem pa je močno padla. Čeprav je to mogoče delno pripisati zagonski fazi novega proizvodnega obrata, je na takšno stanje vplivalo tudi nezadovoljivo stanje dobičkonosnosti, ki ga je povzročil cenovni pritisk konkurentov.

| (211) | V obravnavanem obdobju je nihanje denarnih tokov od prodaje podobnega izdelka v določeni meri posledica politike vlaganja industrije Skupnosti v tem obdobju. Vendar pa drastičen upad denarnih tokov med letom 2002 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ni posledica tega dejavnika. Na nezadovoljiv razvoj denarnih tokov je vplival tudi cenovni pritisk konkurentov. |
| --- | --- |

(211)

V obravnavanem obdobju je nihanje denarnih tokov od prodaje podobnega izdelka v določeni meri posledica politike vlaganja industrije Skupnosti v tem obdobju. Vendar pa drastičen upad denarnih tokov med letom 2002 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ni posledica tega dejavnika. Na nezadovoljiv razvoj denarnih tokov je vplival tudi cenovni pritisk konkurentov.

| (212) | Industrija Skupnosti ni imela večjih težav pri zbiranju kapitala. |
| --- | --- |

(212)

Industrija Skupnosti ni imela večjih težav pri zbiranju kapitala.

| (213) | Ob razkritju so IV in izvozniki pripomnili, (i) da bi morali biti zgornji podatki razkriti za vsakega proizvajalca Skupnosti posebej, (ii) da sposobnost zbiranja kapitala ne podpira ugotovitve o škodi, (iii) da denarni tok domnevno ne more slediti temu trendu glede na trende donosnosti naložb in mora biti zato ponovno preverjen in (iv) da bi bila analiza brez nadaljnje utemeljitve nezadostna. |
| --- | --- |

(213)

Ob razkritju so IV in izvozniki pripomnili, (i) da bi morali biti zgornji podatki razkriti za vsakega proizvajalca Skupnosti posebej, (ii) da sposobnost zbiranja kapitala ne podpira ugotovitve o škodi, (iii) da denarni tok domnevno ne more slediti temu trendu glede na trende donosnosti naložb in mora biti zato ponovno preverjen in (iv) da bi bila analiza brez nadaljnje utemeljitve nezadostna.

| (214) | V odgovor na te pripombe je treba opomniti, da v skladu s členom 29 osnovne uredbe („zaupnost“) podatki ne morejo biti razkriti za vsakega proizvajalca Skupnosti posebej. Glede sposobnosti zbiranja kapitala ni bil dosežen negativen zaključek o škodi. Glede pripombe na denarni tok je po preudarnem ponovnem preverjanju potrjen zgornji indeks. Glede splošne pripombe na nezadostno analizo glede zgornjih dejavnikov je treba upoštevati, da (i) ugotovitev škode ne temelji nujno na teh kazalcih in (ii) pripomba ni bila utemeljena z nadaljnjo obrazložitvijo, ki bi še vedno lahko spremenila končno ugotovitev. |
| --- | --- |

(214)

V odgovor na te pripombe je treba opomniti, da v skladu s členom 29 osnovne uredbe („zaupnost“) podatki ne morejo biti razkriti za vsakega proizvajalca Skupnosti posebej. Glede sposobnosti zbiranja kapitala ni bil dosežen negativen zaključek o škodi. Glede pripombe na denarni tok je po preudarnem ponovnem preverjanju potrjen zgornji indeks. Glede splošne pripombe na nezadostno analizo glede zgornjih dejavnikov je treba upoštevati, da (i) ugotovitev škode ne temelji nujno na teh kazalcih in (ii) pripomba ni bila utemeljena z nadaljnjo obrazložitvijo, ki bi še vedno lahko spremenila končno ugotovitev.

6.   Zaposlitev, produktivnost in plače

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks Zaposlitev | 100 | 101 | 101 | 187 | 185 |
| Indeks Produktivnost | 100 | 120 | 127 | 83 | 86 |
| Indeks Plače | 100 | 103 | 106 | 185 | 178 |

1999

2000

2001

2002

OP

Indeks Zaposlitev

100

101

101

187

185

Indeks Produktivnost

100

120

127

83

86

Indeks Plače

100

103

106

185

178

| (215) | Zaposlitev za podoben proizvod je bila stabilna do leta 2001 in se je leta 2002 znatno povečala zaradi zagona novega proizvodnega obrata v Skupnosti s strani enega od sodelujočih proizvajalcev Skupnosti. Skupni stroški plač so sledili istemu trendu. Vendar pa je produktivnost na delavca, ki je do leta 2001 naraščala, leta 2002 padla. To je mogoče nedvomno pripisati zagonski fazi novega proizvodnega obrata. V preiskavi ni bilo zaslediti dokazov o zmanjšanju učinkovitosti. |
| --- | --- |

(215)

Zaposlitev za podoben proizvod je bila stabilna do leta 2001 in se je leta 2002 znatno povečala zaradi zagona novega proizvodnega obrata v Skupnosti s strani enega od sodelujočih proizvajalcev Skupnosti. Skupni stroški plač so sledili istemu trendu. Vendar pa je produktivnost na delavca, ki je do leta 2001 naraščala, leta 2002 padla. To je mogoče nedvomno pripisati zagonski fazi novega proizvodnega obrata. V preiskavi ni bilo zaslediti dokazov o zmanjšanju učinkovitosti.

| (216) | IV in štirje izvozniki so pripomnili, da trendi zaposlitve, produktivnosti in plač ne podpirajo ugotovitve materialne škode v tem primeru. |
| --- | --- |

(216)

IV in štirje izvozniki so pripomnili, da trendi zaposlitve, produktivnosti in plač ne podpirajo ugotovitve materialne škode v tem primeru.

| (217) | Treba pa je opozoriti, da glede zaposlitve in produktivnosti ni bil sprejet nikakršen zaključek. Glede plač se je povečal samo skupni znesek plač. Povprečne plače na delavca so se rahlo znižale (glej tabelo spodaj). To kaže, (i) da ni prišlo do pozitivnega razvoja na delavca in (ii) na odločenost industrije Skupnosti, da bo stroškovno učinkovita. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks Plače na delavca | 100 | 103 | 105 | 99 | 96 |

(217)

Treba pa je opozoriti, da glede zaposlitve in produktivnosti ni bil sprejet nikakršen zaključek. Glede plač se je povečal samo skupni znesek plač. Povprečne plače na delavca so se rahlo znižale (glej tabelo spodaj). To kaže, (i) da ni prišlo do pozitivnega razvoja na delavca in (ii) na odločenost industrije Skupnosti, da bo stroškovno učinkovita.

1999

2000

2001

2002

OP

Indeks Plače na delavca

100

103

105

99

96

7.   Obseg subvencij in obnovitev preteklega subvencioniranja

| (218) | Glede na obseg in zlasti cene subvencioniranega uvoza iz Indije, učinka dejanske višine subvencioniranja, ki je znatna, ni mogoče šteti za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(218)

Glede na obseg in zlasti cene subvencioniranega uvoza iz Indije, učinka dejanske višine subvencioniranja, ki je znatna, ni mogoče šteti za zanemarljivega.

| (219) | V tej zvezi so IV in trije izvozniki trdili, da so stopnje subvencioniranja pretirane. |
| --- | --- |

(219)

V tej zvezi so IV in trije izvozniki trdili, da so stopnje subvencioniranja pretirane.

| (220) | Vendar pa je, kot je navedeno v uvodnih izjavah (153) in (154) zgoraj, preiskava pokazala, da je višina subvencij, v zvezi s katerimi se lahko sprejme izravnalne ukrepe, izraženih ad valorem, za preiskovane proizvajalce izvoznike med 25,3 % in 35,1 %. To pa je nedvomno znatno subvencioniranje. |
| --- | --- |

(220)

Vendar pa je, kot je navedeno v uvodnih izjavah (153) in (154) zgoraj, preiskava pokazala, da je višina subvencij, v zvezi s katerimi se lahko sprejme izravnalne ukrepe, izraženih ad valorem, za preiskovane proizvajalce izvoznike med 25,3 % in 35,1 %. To pa je nedvomno znatno subvencioniranje.

| (221) | V obravnavanem obdobju se je stanje industrije Skupnosti izboljšalo. Vendar pa si ni popolnoma opomogla od preteklega subvencioniranja in je še naprej šibka. |
| --- | --- |

(221)

V obravnavanem obdobju se je stanje industrije Skupnosti izboljšalo. Vendar pa si ni popolnoma opomogla od preteklega subvencioniranja in je še naprej šibka.

VI.   Zaključki o gospodarskem stanju industrije Skupnosti

| (222) | Med letom 1999 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom se je obseg subvencioniranega uvoza znatno povečal za 159 % in njegov delež trga Skupnosti je narasel za 70 %. Ta razvoj je v nasprotju z mnogo manj ugodnim razvojem za izvoznike iz drugih držav in industrijo Skupnosti. Uvoz iz drugih držav na trg Skupnosti je narasel le za 7 % v obravnavanem obdobju, njegov tržni delež pa se je celo zmanjšal za 29 %. Obseg prodaje industrije Skupnosti se je povečal za 80 % in njen tržni delež za 20 % v obravnavanem obdobju. Vendar pa je ta pozitivni razvoj mogoče v glavnem pripisati prevzemu drugega proizvajalca Skupnosti s strani industrije Skupnosti leta 2000. Od leta 2001 se je tržni delež industrije Skupnosti celo zniževal. Zlasti je mogoče opaziti, da od leta 2000 industrija Skupnosti, v relativnem smislu, ni sledila povečanju porabe Skupnosti in hitremu razvoju indijskih konkurentov na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(222)

Med letom 1999 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom se je obseg subvencioniranega uvoza znatno povečal za 159 % in njegov delež trga Skupnosti je narasel za 70 %. Ta razvoj je v nasprotju z mnogo manj ugodnim razvojem za izvoznike iz drugih držav in industrijo Skupnosti. Uvoz iz drugih držav na trg Skupnosti je narasel le za 7 % v obravnavanem obdobju, njegov tržni delež pa se je celo zmanjšal za 29 %. Obseg prodaje industrije Skupnosti se je povečal za 80 % in njen tržni delež za 20 % v obravnavanem obdobju. Vendar pa je ta pozitivni razvoj mogoče v glavnem pripisati prevzemu drugega proizvajalca Skupnosti s strani industrije Skupnosti leta 2000. Od leta 2001 se je tržni delež industrije Skupnosti celo zniževal. Zlasti je mogoče opaziti, da od leta 2000 industrija Skupnosti, v relativnem smislu, ni sledila povečanju porabe Skupnosti in hitremu razvoju indijskih konkurentov na trgu Skupnosti.

| (223) | V tem smislu je potrebno poudariti, da so bile povprečne cene subvencioniranega izvoza iz Indije dosledno nižje od cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. Poleg tega je uvoz iz zadevne države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nelojalno nižal cene industrije Skupnosti. Tehtano povprečje nelojalnega nižanja cen je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom med 11,5 % in 17,1 %. |
| --- | --- |

(223)

V tem smislu je potrebno poudariti, da so bile povprečne cene subvencioniranega izvoza iz Indije dosledno nižje od cen industrije Skupnosti v obravnavanem obdobju. Poleg tega je uvoz iz zadevne države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nelojalno nižal cene industrije Skupnosti. Tehtano povprečje nelojalnega nižanja cen je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom med 11,5 % in 17,1 %.

| (224) | Kot posledica tega cenovnega pritiska, ki ga je izvajal subvencioniran indijski uvoz, industrija Skupnosti nikoli v obravnavanem obdobju ni bila v položaju, da bi dosegala neškodljive ravni cen. Čeprav se je dobičkonosnost industrije Skupnosti po uvedbi ukrepov najprej izboljšala, se je po letu 2001 poslabšala in njena dejanska raven je precej pod ravnijo, ki bi bila lahko dosežena ob odsotnosti subvencioniranega uvoza, tj. 10 % od prometa (glej uvodno izjavo (260)). Vendar pa bo samo sprejemljiva raven dobičkonosnosti industriji Skupnosti omogočila trajnostno preživetje. |
| --- | --- |

(224)

Kot posledica tega cenovnega pritiska, ki ga je izvajal subvencioniran indijski uvoz, industrija Skupnosti nikoli v obravnavanem obdobju ni bila v položaju, da bi dosegala neškodljive ravni cen. Čeprav se je dobičkonosnost industrije Skupnosti po uvedbi ukrepov najprej izboljšala, se je po letu 2001 poslabšala in njena dejanska raven je precej pod ravnijo, ki bi bila lahko dosežena ob odsotnosti subvencioniranega uvoza, tj. 10 % od prometa (glej uvodno izjavo (260)). Vendar pa bo samo sprejemljiva raven dobičkonosnosti industriji Skupnosti omogočila trajnostno preživetje.

| (225) | Ta negativen trend za industrijo Skupnosti se odraža tudi v trendih donosnosti naložb in denarnega toka. |
| --- | --- |

(225)

Ta negativen trend za industrijo Skupnosti se odraža tudi v trendih donosnosti naložb in denarnega toka.

| (226) | Glede omejene prodaje je možnost prodaje dela proizvodnje na omejenem trgu industriji Skupnosti nudila možnost ohranjanja visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti. Visoka izkoriščenost zmogljivosti prispeva k zmanjšanju stroškov proizvodnje zaradi ekonomije obsega. Poleg tega, kot je opisano zgoraj, se trendi obsega prodaje, cen, in tržnega deleža za prosti in omejen trg niso bistveno razlikovali. Če industrija ne bi dosegala višje stopnje dobičkonosnosti na omejeni osnovi, bi bila v še slabšem finančnem položaju. Omejena uporaba torej ne prispeva k škodnemu stanju. Nasprotno, brez omejenega trga, bi bilo škodno stanje industrije Skupnosti lahko še slabše. |
| --- | --- |

(226)

Glede omejene prodaje je možnost prodaje dela proizvodnje na omejenem trgu industriji Skupnosti nudila možnost ohranjanja visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti. Visoka izkoriščenost zmogljivosti prispeva k zmanjšanju stroškov proizvodnje zaradi ekonomije obsega. Poleg tega, kot je opisano zgoraj, se trendi obsega prodaje, cen, in tržnega deleža za prosti in omejen trg niso bistveno razlikovali. Če industrija ne bi dosegala višje stopnje dobičkonosnosti na omejeni osnovi, bi bila v še slabšem finančnem položaju. Omejena uporaba torej ne prispeva k škodnemu stanju. Nasprotno, brez omejenega trga, bi bilo škodno stanje industrije Skupnosti lahko še slabše.

| (227) | Dva izvoznika sta ugovarjala, da ni mogoče zaključiti, da prodaja na omejenem trgu ni prispevala k škodnemu stanju industrije Skupnosti, ker so omejene prodajne cene domnevno nezanesljive, tj. dobičkonosnost omejenih prodaj bi bila umetno previsoka. |
| --- | --- |

(227)

Dva izvoznika sta ugovarjala, da ni mogoče zaključiti, da prodaja na omejenem trgu ni prispevala k škodnemu stanju industrije Skupnosti, ker so omejene prodajne cene domnevno nezanesljive, tj. dobičkonosnost omejenih prodaj bi bila umetno previsoka.

| (228) | Vendar pa višja dobičkonosnost na omejenem trgu ni bila v glavnem posledica višjih transfernih cen, temveč predvsem nižjih S&AS (glej uvodno izjavo (208)). Poleg tega ta pripomba ne upošteva učinka ekonomij obsega. Zato ne more spremeniti zaključka, da omejene prodaje niso prispevale k škodi. |
| --- | --- |

(228)

Vendar pa višja dobičkonosnost na omejenem trgu ni bila v glavnem posledica višjih transfernih cen, temveč predvsem nižjih S&AS (glej uvodno izjavo (208)). Poleg tega ta pripomba ne upošteva učinka ekonomij obsega. Zato ne more spremeniti zaključka, da omejene prodaje niso prispevale k škodi.

| (229) | Zato je bilo potrjeno, da je v celoti industrija Skupnosti utrpela bistveno škodo v smislu člena 8(1) osnovne uredbe. Treba je opomniti, da člen 8(5) osnovne uredbe ne zahteva, da morajo biti za določitev bistvene škode vsi gospodarski kazalci industrije Skupnosti negativni. Poleg tega nimajo vsi gospodarski kazalci enake teže. Dobičkonosnost pa je eden od ključnih gospodarskih kazalcev, ker predstavlja končni cilj vsakega gospodarskega podjetja. V tem primeru so bile ugotovljene nezadostne stopnje dobičkonosnosti. Drug pomemben kazalec škode, ki ima pomemben vpliv na dobičkonosnost, je raven cene. Industrija Skupnosti nikoli v obravnavanem obdobju ni bila v položaju, da bi dosegala neškodljive ravni cen na prostem trgu zaradi zunanjega cenovnega pritiska, v glavnem s strani subvencioniranega indijskega uvoza. |
| --- | --- |

(229)

Zato je bilo potrjeno, da je v celoti industrija Skupnosti utrpela bistveno škodo v smislu člena 8(1) osnovne uredbe. Treba je opomniti, da člen 8(5) osnovne uredbe ne zahteva, da morajo biti za določitev bistvene škode vsi gospodarski kazalci industrije Skupnosti negativni. Poleg tega nimajo vsi gospodarski kazalci enake teže. Dobičkonosnost pa je eden od ključnih gospodarskih kazalcev, ker predstavlja končni cilj vsakega gospodarskega podjetja. V tem primeru so bile ugotovljene nezadostne stopnje dobičkonosnosti. Drug pomemben kazalec škode, ki ima pomemben vpliv na dobičkonosnost, je raven cene. Industrija Skupnosti nikoli v obravnavanem obdobju ni bila v položaju, da bi dosegala neškodljive ravni cen na prostem trgu zaradi zunanjega cenovnega pritiska, v glavnem s strani subvencioniranega indijskega uvoza.

VII.   Učinek subvencioniranega uvoza

| (230) | Leta 2000, po vsej verjetnosti zaradi uvedbe ukrepov, je Indija za vmesno obdobje izgubila položaj drugega največjega uvoznika na trg Skupnosti, medtem ko so zlasti izvozniki iz Omana pridobili tržni delež. Vendar pa so si od takrat indijski izvozniki povrnili položaj in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom celo postali največji izvoznik v Skupnost. |
| --- | --- |

(230)

Leta 2000, po vsej verjetnosti zaradi uvedbe ukrepov, je Indija za vmesno obdobje izgubila položaj drugega največjega uvoznika na trg Skupnosti, medtem ko so zlasti izvozniki iz Omana pridobili tržni delež. Vendar pa so si od takrat indijski izvozniki povrnili položaj in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom celo postali največji izvoznik v Skupnost.

| (231) | Ta rast obsega subvencioniranega uvoza iz Indije, zlasti od leta 2002, je sovpadala z dejstvom, da je leta 2002 dobičkonosnost industrije Skupnosti v primerjavi z letom 2001 upadla za okoli 36 %. Ugotovljeno je bilo, da je v tem času en proizvajalec Skupnosti zagnal nov obrat in se znašel v zagonski fazi, ki je lahko vplivala na njegovo dobičkonosnost. Ugotovljeno pa je bilo tudi, da se je tudi drugi proizvajalec Skupnosti, ki ni bil v zagonski fazi, soočil z znatnim upadom dobičkonosnosti, tj. za 17 %, v primerjavi z letom 2001, ki se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še poslabšala. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi (207), industrija Skupnosti ni bila nikoli v položaju, da bi dosegala neškodljive ravni cen. Ravno nasprotno, industrija Skupnosti je morala od leta 2002 spet zniževati cene, da je branila svoj tržni delež. |
| --- | --- |

(231)

Ta rast obsega subvencioniranega uvoza iz Indije, zlasti od leta 2002, je sovpadala z dejstvom, da je leta 2002 dobičkonosnost industrije Skupnosti v primerjavi z letom 2001 upadla za okoli 36 %. Ugotovljeno je bilo, da je v tem času en proizvajalec Skupnosti zagnal nov obrat in se znašel v zagonski fazi, ki je lahko vplivala na njegovo dobičkonosnost. Ugotovljeno pa je bilo tudi, da se je tudi drugi proizvajalec Skupnosti, ki ni bil v zagonski fazi, soočil z znatnim upadom dobičkonosnosti, tj. za 17 %, v primerjavi z letom 2001, ki se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še poslabšala. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi (207), industrija Skupnosti ni bila nikoli v položaju, da bi dosegala neškodljive ravni cen. Ravno nasprotno, industrija Skupnosti je morala od leta 2002 spet zniževati cene, da je branila svoj tržni delež.

| (232) | Ob razkritju so trije izvozniki pripomnili, da je bil delež indijskega uvoza na trgu Skupnosti, 2,5 % v OP, in njegov obseg glede na skupen uvoz, 8,4 % v OP, (oba deleža sta rahlo upadla glede na leto 2002) premajhen in premalo pomemben, da bi lahko imel škodljiv vpliv, zlasti glede na večji tržni delež, ki ga ima industrija Skupnosti. Trdili so tudi, da bi bila relativna analiza zavajajoča, ker je Indija začela na zelo nizki stopnji s tržnim deležem 1,5 % in obsegom uvoza 3,7 % leta 1999. |
| --- | --- |

(232)

Ob razkritju so trije izvozniki pripomnili, da je bil delež indijskega uvoza na trgu Skupnosti, 2,5 % v OP, in njegov obseg glede na skupen uvoz, 8,4 % v OP, (oba deleža sta rahlo upadla glede na leto 2002) premajhen in premalo pomemben, da bi lahko imel škodljiv vpliv, zlasti glede na večji tržni delež, ki ga ima industrija Skupnosti. Trdili so tudi, da bi bila relativna analiza zavajajoča, ker je Indija začela na zelo nizki stopnji s tržnim deležem 1,5 % in obsegom uvoza 3,7 % leta 1999.

| (233) | V odgovor na te pripombe je treba upoštevati, da sta tržni delež Indije in njen obseg uvoza v OP precej nad de minimis pragovi, določenimi v členih 10(11) in 14(4) osnovne uredbe, in imata torej lahko vzročni učinek. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe, se lahko vzročni učinek prikaže kot obseg uvoza ali raven cen subvencioniranega uvoza. V tem primeru je nedvomno mogoče ugotoviti takšen vpliv ravni cen. Kot je bilo ugotovljeno že v prvotni preiskavi, je blago na debelo cenovno izredno občutljivo blago in se hitro odziva na cenovni pritisk. V takšnih primerih lahko majhne količine vplivajo na cene na trgu. Dejansko so v tem primeru indijske cene določale cenovni pritisk. |
| --- | --- |

(233)

V odgovor na te pripombe je treba upoštevati, da sta tržni delež Indije in njen obseg uvoza v OP precej nad de minimis pragovi, določenimi v členih 10(11) in 14(4) osnovne uredbe, in imata torej lahko vzročni učinek. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe, se lahko vzročni učinek prikaže kot obseg uvoza ali raven cen subvencioniranega uvoza. V tem primeru je nedvomno mogoče ugotoviti takšen vpliv ravni cen. Kot je bilo ugotovljeno že v prvotni preiskavi, je blago na debelo cenovno izredno občutljivo blago in se hitro odziva na cenovni pritisk. V takšnih primerih lahko majhne količine vplivajo na cene na trgu. Dejansko so v tem primeru indijske cene določale cenovni pritisk.

| (234) | Zato je potrjeno, da ima uvoz iz Indije znaten negativni učinek na stanje industrije v Skupnosti v obravnavanem obdobju, zlasti glede dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(234)

Zato je potrjeno, da ima uvoz iz Indije znaten negativni učinek na stanje industrije v Skupnosti v obravnavanem obdobju, zlasti glede dobičkonosnosti.

VIII.   Vpliv drugih dejavnikov

1.   Uvoz iz drugih tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| Uvoz iz tretjih držav | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (kg) |
| Indija | 36 800 | 47 400 | 72 100 | 101 800 | 95 200 |
| Indeks | 100 | 129 | 196 | 277 | 259 |
| Oman | 77 400 | 119 700 | 85 100 | 88 400 | 93 500 |
| Indeks | 100 | 155 | 110 | 114 | 121 |
| ZDA | 11 100 | 2 800 | 16 600 | 106 300 | 70 000 |
| Indeks | 100 | 25 | 149 | 932 | 631 |
| Kitajska | 0 | 3 900 | 21 800 | 75 600 | 63 000 |
| Indeks | 0 | 100 | 559 | 1 938 | 1 615 |
| Južna Koreja | 19 800 | 75 300 | 40 200 | 54 500 | 45 000 |
| Indeks | 100 | 380 | 203 | 275 | 227 |
| Singapur | 0 | 4 600 | 128 300 | 62 700 | 37 700 |
| Indeks | 0 | 100 | 2 789 | 1 363 | 820 |
| Povprečna uvozna cena na kg (EUR) |
| Indija | 34,66 | 33,94 | 35,51 | 36,57 | 35,34 |
| Indeks | 100 | 98 | 102 | 106 | 102 |
| Oman | 36,10 | 36,21 | 39,30 | 39,15 | 38,34 |
| Indeks | 100 | 100 | 109 | 108 | 106 |
| ZDA | 74,87 | 115,35 | 108,90 | 101,40 | 48,74 |
| Indeks | 100 | 154 | 145 | 135 | 65 |
| Kitajska | 0,00 | 188,97 | 116,06 | 68,22 | 58,59 |
| Indeks | 0 | 100 | 61 | 36 | 31 |
| Južna Koreja | 34,84 | 37,52 | 37,66 | 45,59 | 48,06 |
| Indeks | 100 | 108 | 108 | 131 | 138 |
| Singapur | 0,00 | 76,88 | 57,47 | 57,47 | 51,28 |
| Indeks | 0 | 100 | 75 | 75 | 67 |

1999

2000

2001

2002

OP

Obseg (kg)

Indija

36 800

47 400

72 100

101 800

95 200

Indeks

100

129

196

277

259

Oman

77 400

119 700

85 100

88 400

93 500

Indeks

100

155

110

114

121

ZDA

11 100

2 800

16 600

106 300

70 000

Indeks

100

25

149

932

631

Kitajska

0

3 900

21 800

75 600

63 000

Indeks

0

100

559

1 938

1 615

Južna Koreja

19 800

75 300

40 200

54 500

45 000

Indeks

100

380

203

275

227

Singapur

0

4 600

128 300

62 700

37 700

Indeks

0

100

2 789

1 363

820

Povprečna uvozna cena na kg (EUR)

Indija

34,66

33,94

35,51

36,57

35,34

Indeks

100

98

102

106

102

Oman

36,10

36,21

39,30

39,15

38,34

Indeks

100

100

109

108

106

ZDA

74,87

115,35

108,90

101,40

48,74

Indeks

100

154

145

135

65

Kitajska

0,00

188,97

116,06

68,22

58,59

Indeks

0

100

61

36

31

Južna Koreja

34,84

37,52

37,66

45,59

48,06

Indeks

100

108

108

131

138

Singapur

0,00

76,88

57,47

57,47

51,28

Indeks

0

100

75

75

67

| (235) | Uvoz obravnavanega izdelka iz drugih držav, razen Indije, se je med 1999 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečal le za 7 %, tj. precej pod stopnjo rasti porabe Skupnosti. Med temi državami so Oman, ZDA, Kitajska, Južna Koreja in Singapur glavni dobavitelji za trg Skupnosti. Toda njihova povprečna uvozna cena je bila znatno višja od indijske uvozne cene in, razen uvoznih cen Omana, tudi nad cenami industrije Skupnosti. Uvozne cene Omana so primerljive s cenami industrije Skupnosti, toda povečanje tržnega deleža Omana je bilo v obravnavanem obdobju precej manj izrazito kot pri drugih tretjih državah. |
| --- | --- |

(235)

Uvoz obravnavanega izdelka iz drugih držav, razen Indije, se je med 1999 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečal le za 7 %, tj. precej pod stopnjo rasti porabe Skupnosti. Med temi državami so Oman, ZDA, Kitajska, Južna Koreja in Singapur glavni dobavitelji za trg Skupnosti. Toda njihova povprečna uvozna cena je bila znatno višja od indijske uvozne cene in, razen uvoznih cen Omana, tudi nad cenami industrije Skupnosti. Uvozne cene Omana so primerljive s cenami industrije Skupnosti, toda povečanje tržnega deleža Omana je bilo v obravnavanem obdobju precej manj izrazito kot pri drugih tretjih državah.

| (236) | Po razkritju so IV in dva izvoznika trdili, da je pri primerjavi povprečnih prodajnih cen treba upoštevati obstoječo izravnalno dajatev na indijski uvoz. To naj bi vodilo v skoraj enako raven cen Indije in Omana. Poleg tega je bilo opozorjeno, da so povprečne cene nekaterih tretjih držav, predvsem ZDA in Kitajske, v obravnavanem obdobju znatno padle, medtem ko so indijske cene med drugim rahlo narasle. Drugi izvoznik je tudi trdil, da v analizi ni bilo ustrezno upoštevano zmanjšanje obsega indijskega uvoza med 2002 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, da so druge tretje države glavni dobavitelj in da so bile povprečne cene Južne Koreje in Indije od 1999 do 2001 podobne. |
| --- | --- |

(236)

Po razkritju so IV in dva izvoznika trdili, da je pri primerjavi povprečnih prodajnih cen treba upoštevati obstoječo izravnalno dajatev na indijski uvoz. To naj bi vodilo v skoraj enako raven cen Indije in Omana. Poleg tega je bilo opozorjeno, da so povprečne cene nekaterih tretjih držav, predvsem ZDA in Kitajske, v obravnavanem obdobju znatno padle, medtem ko so indijske cene med drugim rahlo narasle. Drugi izvoznik je tudi trdil, da v analizi ni bilo ustrezno upoštevano zmanjšanje obsega indijskega uvoza med 2002 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, da so druge tretje države glavni dobavitelj in da so bile povprečne cene Južne Koreje in Indije od 1999 do 2001 podobne.

| (237) | Glede prvotne izravnalne dajatve je treba omeniti, da je bila večina uvoza iz Indije predmet ničelne dajatve ali dajatve, ki še vedno vodi do nižje povprečne cene ob iztovarjanju, kot je povprečna raven cen Omana. Tako v povprečju uvoz iz Omana ni izvajal enako močnega cenovnega pritiska. Poleg tega so bile uvozne cene iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju tudi v povprečju višje od indijskih ravni cen, kar tudi jasno opredeljuje Indijo kot glavni vir cenovnega pritiska. Glede obsega je pravilna ugotovitev, da Indija ni bila edini vir pomembnega uvoza v celotnem času obravnavanega obdobja. Opozarja pa se, da je Indija edina država, proti kateri so uvedeni ukrepi. To je seveda vplivalo na menjalni tok zadevnega izdelka. Poleg tega je od leta 2001 indijski uvoz kljub ukrepom močno naraščal in Indija je leta 2002 ponovno postala drugi največji uvoznik, v OP pa celo največji. Zato majhno zmanjšanje indijskega uvoza med 2002 in OP ni vplivalo na trg, kar je na koncu pozitivno vplivalo na indijsko cenovno politiko. Ti argumenti torej ne morejo biti sprejeti. Zato je bilo potrjeno, da uvoz iz tretjih držav ni mogel povzročiti škode industriji Skupnosti, ki bi pretrgala vzročno povezavo med subvencioniranim uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(237)

Glede prvotne izravnalne dajatve je treba omeniti, da je bila večina uvoza iz Indije predmet ničelne dajatve ali dajatve, ki še vedno vodi do nižje povprečne cene ob iztovarjanju, kot je povprečna raven cen Omana. Tako v povprečju uvoz iz Omana ni izvajal enako močnega cenovnega pritiska. Poleg tega so bile uvozne cene iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju tudi v povprečju višje od indijskih ravni cen, kar tudi jasno opredeljuje Indijo kot glavni vir cenovnega pritiska. Glede obsega je pravilna ugotovitev, da Indija ni bila edini vir pomembnega uvoza v celotnem času obravnavanega obdobja. Opozarja pa se, da je Indija edina država, proti kateri so uvedeni ukrepi. To je seveda vplivalo na menjalni tok zadevnega izdelka. Poleg tega je od leta 2001 indijski uvoz kljub ukrepom močno naraščal in Indija je leta 2002 ponovno postala drugi največji uvoznik, v OP pa celo največji. Zato majhno zmanjšanje indijskega uvoza med 2002 in OP ni vplivalo na trg, kar je na koncu pozitivno vplivalo na indijsko cenovno politiko. Ti argumenti torej ne morejo biti sprejeti. Zato je bilo potrjeno, da uvoz iz tretjih držav ni mogel povzročiti škode industriji Skupnosti, ki bi pretrgala vzročno povezavo med subvencioniranim uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

2.   Razvoj porabe trga Skupnosti

| (238) | Poraba izdelka, ki je predmet preiskave na trgu Skupnosti, se je v obravnavanem obdobju povečala za 51 %. Zato škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ni mogoče pripisati zmanjšanju porabe na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(238)

Poraba izdelka, ki je predmet preiskave na trgu Skupnosti, se je v obravnavanem obdobju povečala za 51 %. Zato škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ni mogoče pripisati zmanjšanju porabe na trgu Skupnosti.

3.   Izvozna dejavnost industrije Skupnosti

| (239) | Izvozna dejavnost industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 16 %. Izvozne cene industrije Skupnosti so bile v povprečju za 10 % do 15 % višje od prodajnih cen v Skupnosti. Zato izvozna dejavnost industrije Skupnosti ni mogla prispevati k škodnemu stanju. |
| --- | --- |

(239)

Izvozna dejavnost industrije Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 16 %. Izvozne cene industrije Skupnosti so bile v povprečju za 10 % do 15 % višje od prodajnih cen v Skupnosti. Zato izvozna dejavnost industrije Skupnosti ni mogla prispevati k škodnemu stanju.

| (240) | V zvezi s tem sta IV in en izvoznik opozorila, da je industrija Skupnosti v svojih odgovorih na vprašalnike omenila ostro konkurenco zaradi indijskih konkurentov na trgih tretjih držav, kar za industrijo Skupnosti posledično pomeni nizke cene in izgubo tržnega deleža v tretjih državah, kar bi na prvi pogled nasprotovalo zgornji ugotovitvi. Tako naj na osnovi te ocene industrije Skupnosti ne bi bilo škode na trgu Skupnosti ali vzročne povezave z indijskim uvozom. |
| --- | --- |

(240)

V zvezi s tem sta IV in en izvoznik opozorila, da je industrija Skupnosti v svojih odgovorih na vprašalnike omenila ostro konkurenco zaradi indijskih konkurentov na trgih tretjih držav, kar za industrijo Skupnosti posledično pomeni nizke cene in izgubo tržnega deleža v tretjih državah, kar bi na prvi pogled nasprotovalo zgornji ugotovitvi. Tako naj na osnovi te ocene industrije Skupnosti ne bi bilo škode na trgu Skupnosti ali vzročne povezave z indijskim uvozom.

| (241) | V tem pogledu se omenja, da glede na svetovno rast trga za takšne izdelke obstaja povezava med znižanjem izvoznih cen in izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti v tretjih državah ter dejstvom, da je obseg tega izvoza dejansko narasel, in da so bile njegove cene višje od prodajnih cen industrije Skupnosti v Skupnosti. Čeprav bi bil izvoz industrije Skupnosti lahko boljši brez konkurence poceni subvencioniranega indijskega izvoza na trgih tretjih držav, ni dokazano, da industrija Skupnosti zaradi svojega izvoza ni utrpela škodljive cenovne konkurence na trgu Skupnosti, ki jo je v glavnem povzročil poceni subvencioniran izvoz iz Indije. Ta argument se torej zavrne. |
| --- | --- |

(241)

V tem pogledu se omenja, da glede na svetovno rast trga za takšne izdelke obstaja povezava med znižanjem izvoznih cen in izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti v tretjih državah ter dejstvom, da je obseg tega izvoza dejansko narasel, in da so bile njegove cene višje od prodajnih cen industrije Skupnosti v Skupnosti. Čeprav bi bil izvoz industrije Skupnosti lahko boljši brez konkurence poceni subvencioniranega indijskega izvoza na trgih tretjih držav, ni dokazano, da industrija Skupnosti zaradi svojega izvoza ni utrpela škodljive cenovne konkurence na trgu Skupnosti, ki jo je v glavnem povzročil poceni subvencioniran izvoz iz Indije. Ta argument se torej zavrne.

4.   Konkurenčnost industrije Skupnosti

| (242) | Industrija Skupnosti je pomemben konkurent za zadevni izdelek, kar dokazuje njen tržni delež, in je vseskozi vlagala v vzdrževanje najsodobnejše proizvodnje. Padec produktivnosti na delavca na kg po letu 2001 je mogoče pripisati izključno zagonski fazi novega proizvodnega obrata enega izmed proizvajalcev Skupnosti. Zato je padec le začasne narave. Posledično ni bilo dokazov, da bi pomanjkanje konkurenčnosti lahko prekinilo vzročno zvezo med uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(242)

Industrija Skupnosti je pomemben konkurent za zadevni izdelek, kar dokazuje njen tržni delež, in je vseskozi vlagala v vzdrževanje najsodobnejše proizvodnje. Padec produktivnosti na delavca na kg po letu 2001 je mogoče pripisati izključno zagonski fazi novega proizvodnega obrata enega izmed proizvajalcev Skupnosti. Zato je padec le začasne narave. Posledično ni bilo dokazov, da bi pomanjkanje konkurenčnosti lahko prekinilo vzročno zvezo med uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

5.   Omejena uporaba

| (243) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (226) zgoraj, se šteje, da omejena uporaba ni prispevala k škodnemu stanju. Nasprotno, brez omejenega trga bi bilo lahko škodno stanje industrije Skupnosti celo slabše. |
| --- | --- |

(243)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (226) zgoraj, se šteje, da omejena uporaba ni prispevala k škodnemu stanju. Nasprotno, brez omejenega trga bi bilo lahko škodno stanje industrije Skupnosti celo slabše.

G.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE

| (244) | V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko vodil v nadaljevanje ali ponovitev škode. |
| --- | --- |

(244)

V skladu s členom 18(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi iztek veljavnih ukrepov lahko vodil v nadaljevanje ali ponovitev škode.

| (245) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah (161) do (243) zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kljub veljavnim ukrepom, industrija Skupnosti še naprej trpela škodo zaradi subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka. Stopnja odprave škode, ugotovljena v tej preiskavi, je bila med 17,3 % in 48,1 % in je višja od stopnje, ugotovljene v prvotni preiskavi (med 12,6 % in 28,9 %), kljub temu, da je bila v tem pregledu primerna stopnja dobička industrije Skupnosti znižana za tretjino glede na originalno preiskavo (glej uvodno izjav (260) spodaj). Poleg tega je preiskava ugotovila, da so kljub domači prodaji in izvozu v druge države, v Indiji še vedno proste zmogljivosti za obravnavane izdelke, zlasti pri izvoznikih, za katere veljajo relativno visoke stopnje dajatev v Skupnosti. Zato je smiselno zaključiti, da bi ob odsotnosti ukrepov, subvencioniran poceni uvoz iz Indije še naprej naraščal in bi se škoda verjetno nadaljevala tudi v prihodnosti. |
| --- | --- |

(245)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah (161) do (243) zgoraj, je bilo ugotovljeno, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, kljub veljavnim ukrepom, industrija Skupnosti še naprej trpela škodo zaradi subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka. Stopnja odprave škode, ugotovljena v tej preiskavi, je bila med 17,3 % in 48,1 % in je višja od stopnje, ugotovljene v prvotni preiskavi (med 12,6 % in 28,9 %), kljub temu, da je bila v tem pregledu primerna stopnja dobička industrije Skupnosti znižana za tretjino glede na originalno preiskavo (glej uvodno izjav (260) spodaj). Poleg tega je preiskava ugotovila, da so kljub domači prodaji in izvozu v druge države, v Indiji še vedno proste zmogljivosti za obravnavane izdelke, zlasti pri izvoznikih, za katere veljajo relativno visoke stopnje dajatev v Skupnosti. Zato je smiselno zaključiti, da bi ob odsotnosti ukrepov, subvencioniran poceni uvoz iz Indije še naprej naraščal in bi se škoda verjetno nadaljevala tudi v prihodnosti.

| (246) | Ker industrija Skupnosti kljub obstoju ukrepov še naprej trpi materialno škodo zaradi subvencioniranega uvoza, nadaljnja analiza verjetnosti ponovitve škode ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(246)

Ker industrija Skupnosti kljub obstoju ukrepov še naprej trpi materialno škodo zaradi subvencioniranega uvoza, nadaljnja analiza verjetnosti ponovitve škode ni bila potrebna.

H.   INTERES SKUPNOSTI

I.   Uvod

| (247) | Preučeno je bilo, ali obstajajo zadržki, ki bi vodili v zaključek, da ni v interesu Skupnosti, da nadaljuje z uporabo ukrepov v tem primeru. V ta namen in v skladu s členom 31(1) osnovne uredbe, je bil obravnavan verjeten učinek ukrepov na vse stranke, ki jih preiskava zadeva. Za oceno, ali je nadaljevanje ukrepov v interesu Skupnosti, so bili uporabnikom in uvoznikom zadevnega izdelka ter nabavnim dobaviteljem surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo podobnega izdelka, poslani vprašalniki. |
| --- | --- |

(247)

Preučeno je bilo, ali obstajajo zadržki, ki bi vodili v zaključek, da ni v interesu Skupnosti, da nadaljuje z uporabo ukrepov v tem primeru. V ta namen in v skladu s členom 31(1) osnovne uredbe, je bil obravnavan verjeten učinek ukrepov na vse stranke, ki jih preiskava zadeva. Za oceno, ali je nadaljevanje ukrepov v interesu Skupnosti, so bili uporabnikom in uvoznikom zadevnega izdelka ter nabavnim dobaviteljem surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo podobnega izdelka, poslani vprašalniki.

II.   Interes industrije Skupnosti

| (248) | Kot je bilo prikazano zgoraj, je industrija Skupnosti, ki izdeluje zadevni izdelek, stalno povečevala proizvodnjo. To je bilo mogoče zaradi stalnega naraščanja naložb industrije Skupnosti, da bi ohranila svojo konkurenčno sposobnost, saj spada med glavne konkurente za preiskovan izdelek. Opominja se, da je industrija Skupnosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom razširila svoje proizvodne obrate, vzpostavila novo tovarno v Skupnosti in pripravila načrte za še en nov obrat v Skupnosti. Ta postopek stalnega vlaganja industrije Skupnosti spodkopava zlasti nezadovoljiv razvoj njene dobičkonosnosti, ki ga povzroča stalen cenovni pritisk indijskega uvoza zadevnega proizvoda na trg Skupnosti.
  Šteje se, da bo brez veljavnih ukrepov za popravljanje učinkov subvencioniranega uvoza, industrija Skupnosti še naprej izpostavljena nelojalnemu nižanju cen in posledično negativnemu vplivu na dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. Na koncu bi to lahko ogrozilo celo preživetje industrije Skupnosti. Zato se šteje, da iztek ukrepov ne bi bil v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(248)

Kot je bilo prikazano zgoraj, je industrija Skupnosti, ki izdeluje zadevni izdelek, stalno povečevala proizvodnjo. To je bilo mogoče zaradi stalnega naraščanja naložb industrije Skupnosti, da bi ohranila svojo konkurenčno sposobnost, saj spada med glavne konkurente za preiskovan izdelek. Opominja se, da je industrija Skupnosti v obdobju preiskave v zvezi s pregledom razširila svoje proizvodne obrate, vzpostavila novo tovarno v Skupnosti in pripravila načrte za še en nov obrat v Skupnosti. Ta postopek stalnega vlaganja industrije Skupnosti spodkopava zlasti nezadovoljiv razvoj njene dobičkonosnosti, ki ga povzroča stalen cenovni pritisk indijskega uvoza zadevnega proizvoda na trg Skupnosti.

Šteje se, da bo brez veljavnih ukrepov za popravljanje učinkov subvencioniranega uvoza, industrija Skupnosti še naprej izpostavljena nelojalnemu nižanju cen in posledično negativnemu vplivu na dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. Na koncu bi to lahko ogrozilo celo preživetje industrije Skupnosti. Zato se šteje, da iztek ukrepov ne bi bil v interesu industrije Skupnosti.

III.   Interes uvoznikov/trgovcev

| (249) | Vprašalniki so bili poslani vsem znanim uvoznikom/trgovcem zadevnega izdelka, vendar je od devetnajstih odgovoril le eden. Vendar pa sodelujoči uvoznik ni omenil verjetnega učinka nadaljevanja ukrepov na njegovo poslovanje. Na osnovi prejetih podatkov se zdi, da uvozniki/trgovci v Skupnosti preiskovani izdelek nabavljajo iz številnih virov. Ker ni nobenih bistvenih razlik v kvaliteti med izdelkom, uvoženim iz Indije, in izdelkom, pridobljenim iz drugi virov, se šteje, da uvozniki/trgovci v Skupnosti, če bi se ukrepi nadaljevali, ne bi imeli težav pri pridobivanju izdelka iz številnih drugih virov. Poleg tega se sodelujoči izvoznik aktivno ukvarja s trgovanjem številnih drugih izdelkov in torej njegovo preživetje ni odvisno od zadevnega izdelka. Čeprav se je njegova prodaja zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju močno povečala (sedemkrat po obsegu), ta prodaja predstavlja le majhen delež njegovega skupnega prometa (okoli 1,4 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom). Končno, uvoznik ni navedel, da bi imelo nadaljevanje ukrepov kakršen koli vpliv na zaposlitev, ker uvozne dejavnosti niso delovno intenzivne. |
| --- | --- |

(249)

Vprašalniki so bili poslani vsem znanim uvoznikom/trgovcem zadevnega izdelka, vendar je od devetnajstih odgovoril le eden. Vendar pa sodelujoči uvoznik ni omenil verjetnega učinka nadaljevanja ukrepov na njegovo poslovanje. Na osnovi prejetih podatkov se zdi, da uvozniki/trgovci v Skupnosti preiskovani izdelek nabavljajo iz številnih virov. Ker ni nobenih bistvenih razlik v kvaliteti med izdelkom, uvoženim iz Indije, in izdelkom, pridobljenim iz drugi virov, se šteje, da uvozniki/trgovci v Skupnosti, če bi se ukrepi nadaljevali, ne bi imeli težav pri pridobivanju izdelka iz številnih drugih virov. Poleg tega se sodelujoči izvoznik aktivno ukvarja s trgovanjem številnih drugih izdelkov in torej njegovo preživetje ni odvisno od zadevnega izdelka. Čeprav se je njegova prodaja zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju močno povečala (sedemkrat po obsegu), ta prodaja predstavlja le majhen delež njegovega skupnega prometa (okoli 1,4 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom). Končno, uvoznik ni navedel, da bi imelo nadaljevanje ukrepov kakršen koli vpliv na zaposlitev, ker uvozne dejavnosti niso delovno intenzivne.

| (250) | Čeprav ni nujno, da se uvozniki/trgovci strinjajo z ukrepi, je mogoče na osnovi dostopnih podatkov zaključiti, da takšen možen interes za iztek ukrepov ne odtehta dejanskega interesa industrije Skupnosti za nadaljevanje izravnavanja indijskih nepoštenih in škodljivih trgovinskih praks, kot je povzeto v uvodni izjavi (248). |
| --- | --- |

(250)

Čeprav ni nujno, da se uvozniki/trgovci strinjajo z ukrepi, je mogoče na osnovi dostopnih podatkov zaključiti, da takšen možen interes za iztek ukrepov ne odtehta dejanskega interesa industrije Skupnosti za nadaljevanje izravnavanja indijskih nepoštenih in škodljivih trgovinskih praks, kot je povzeto v uvodni izjavi (248).

IV.   Interes nabavnih dobaviteljev

| (251) | Za oceno verjetnega vpliva, ki bi ga nadaljevanje izravnalnih ukrepov imelo na nabavne dobavitelje industrije Skupnosti, so bili vprašalniki poslani vsem znanim dobaviteljem. Skupaj je bilo poslanih šest vprašalnikov, prejeta pa sta bila dva odgovora. Tisti nabavni dobavitelji, ki dobavljajo zlasti glukozo in dekstrozo industriji Skupnosti, se strinjajo z nadaljevanjem ukrepov. Čeprav industrija Skupnosti ne predstavlja najpomembnejših kupcev teh nabavnih dobaviteljev, ti posli kljub temu prispevajo k zaposlitvi in dobičkonosnosti nabavnih dobaviteljev. Če bi industrija Skupnosti zmanjšala ali celo ustavila proizvodnjo podobnega izdelka, bi bili ti koristni poslovni odnosi ogroženi. |
| --- | --- |

(251)

Za oceno verjetnega vpliva, ki bi ga nadaljevanje izravnalnih ukrepov imelo na nabavne dobavitelje industrije Skupnosti, so bili vprašalniki poslani vsem znanim dobaviteljem. Skupaj je bilo poslanih šest vprašalnikov, prejeta pa sta bila dva odgovora. Tisti nabavni dobavitelji, ki dobavljajo zlasti glukozo in dekstrozo industriji Skupnosti, se strinjajo z nadaljevanjem ukrepov. Čeprav industrija Skupnosti ne predstavlja najpomembnejših kupcev teh nabavnih dobaviteljev, ti posli kljub temu prispevajo k zaposlitvi in dobičkonosnosti nabavnih dobaviteljev. Če bi industrija Skupnosti zmanjšala ali celo ustavila proizvodnjo podobnega izdelka, bi bili ti koristni poslovni odnosi ogroženi.

| (252) | Ob odsotnosti nasprotnih podatkov se zaključi, da bi bilo nadaljevanje ukrepov v skladu z interesi nabavnih dobaviteljev. |
| --- | --- |

(252)

Ob odsotnosti nasprotnih podatkov se zaključi, da bi bilo nadaljevanje ukrepov v skladu z interesi nabavnih dobaviteljev.

V.   Interes uporabnikov

| (253) | Vprašalniki so bili poslani tudi petim znanim uporabnikom zadevnega izdelka Skupnosti, tj. farmacevtskim podjetjem. Poleg ostalih podatkov je Komisija zahtevala njihovo mnenje o tem, ali bi bila ohranitev veljavnih ukrepov v interesu Skupnosti in kako bi ti ukrepi vplivali nanje. Toda prejet ni bil noben odgovor na vprašalnik in tako mnenja niso bila znana. Ob upoštevanju dejstva, da bi lahko uporabniki preiskovani izdelek pridobili tudi iz drugih virov in ne samo iz Indije, ter ob pomanjkanju podatkov o gospodarskem učinku ukrepov na poslovanje uporabnikov (npr. na zaposlovanje, dobičkonosnost, politiko vlaganja) ni bilo mogoče ugotoviti interesa uporabnikov, ki bi bil prevladujočega pomena. |
| --- | --- |

(253)

Vprašalniki so bili poslani tudi petim znanim uporabnikom zadevnega izdelka Skupnosti, tj. farmacevtskim podjetjem. Poleg ostalih podatkov je Komisija zahtevala njihovo mnenje o tem, ali bi bila ohranitev veljavnih ukrepov v interesu Skupnosti in kako bi ti ukrepi vplivali nanje. Toda prejet ni bil noben odgovor na vprašalnik in tako mnenja niso bila znana. Ob upoštevanju dejstva, da bi lahko uporabniki preiskovani izdelek pridobili tudi iz drugih virov in ne samo iz Indije, ter ob pomanjkanju podatkov o gospodarskem učinku ukrepov na poslovanje uporabnikov (npr. na zaposlovanje, dobičkonosnost, politiko vlaganja) ni bilo mogoče ugotoviti interesa uporabnikov, ki bi bil prevladujočega pomena.

| (254) | Čeprav bi – kljub molku – uporabniki lahko nasprotovali ukrepom na osnovi dostopnih podatkov od sodelujočih zainteresiranih strank, noben utemeljen interes uporabnikov za ukinitev ukrepov ne bi mogel odtehtati dejanskega interesa industrije Skupnosti za nadaljevanje izravnavanja indijskih nepoštenih in škodljivih trgovinskih praks, kot je povzeto v uvodni izjavi (248). |
| --- | --- |

(254)

Čeprav bi – kljub molku – uporabniki lahko nasprotovali ukrepom na osnovi dostopnih podatkov od sodelujočih zainteresiranih strank, noben utemeljen interes uporabnikov za ukinitev ukrepov ne bi mogel odtehtati dejanskega interesa industrije Skupnosti za nadaljevanje izravnavanja indijskih nepoštenih in škodljivih trgovinskih praks, kot je povzeto v uvodni izjavi (248).

| (255) | En izvoznik je trdil, da interesi potrošnikov Skupnosti niso bili ustrezno upoštevani, zato analiza interesa Skupnosti ni popolnoma v skladu s členom 31 osnovne uredbe. Meni se, da bi bili interesi potrošnikov ogroženi, če bi proizvajalci formulacij izvedli kakršno koli domnevno povišanje cene zaradi povečanih stroškov proizvodnje končnih doziranih oblik. |
| --- | --- |

(255)

En izvoznik je trdil, da interesi potrošnikov Skupnosti niso bili ustrezno upoštevani, zato analiza interesa Skupnosti ni popolnoma v skladu s členom 31 osnovne uredbe. Meni se, da bi bili interesi potrošnikov ogroženi, če bi proizvajalci formulacij izvedli kakršno koli domnevno povišanje cene zaradi povečanih stroškov proizvodnje končnih doziranih oblik.

| (256) | V odgovor na to trditev se opozarja, da nobena potrošniška organizacija ni predložila pripomb v teku preiskave. Poleg tega so potrošniki Skupnosti večinoma zdravstveno zavarovani. Na voljo ni nikakršnih utemeljenih podatkov o tem, da bi domnevno povečanje cene določenih formulacij antibiotikov lahko kakor koli negativno vplivalo na premije zdravstvenega zavarovanja. Poleg tega ni jasno, do katere mere proizvajalci določenih formulacij antibiotikov, tj. uporabniki, lahko povečujejo stroške. V teh okoliščinah ni mogoče ugotoviti negativnih posledic za potrošnike Skupnosti, ki bi bile prevladujočega pomena. |
| --- | --- |

(256)

V odgovor na to trditev se opozarja, da nobena potrošniška organizacija ni predložila pripomb v teku preiskave. Poleg tega so potrošniki Skupnosti večinoma zdravstveno zavarovani. Na voljo ni nikakršnih utemeljenih podatkov o tem, da bi domnevno povečanje cene določenih formulacij antibiotikov lahko kakor koli negativno vplivalo na premije zdravstvenega zavarovanja. Poleg tega ni jasno, do katere mere proizvajalci določenih formulacij antibiotikov, tj. uporabniki, lahko povečujejo stroške. V teh okoliščinah ni mogoče ugotoviti negativnih posledic za potrošnike Skupnosti, ki bi bile prevladujočega pomena.

VI.   Zaključek

| (257) | Po preučitvi različnih interesov se iz perspektive interesa celotne Skupnosti šteje, da noben interes ne odtehta interesa industrije Skupnosti za ohranitev ukrepov. Lahko se pričakuje, da bodo učinki nadaljevanja ukrepov industriji Skupnosti omogočili, da izboljša dobičkonosnost do ustrezne stopnje in nadaljuje s programom vlaganja v okviru Skupnosti s posledičnimi pozitivnimi učinki na zaposlovanje in konkurenčnost. Po drugi strani, na osnovi dostopnih podatkov, pa ni mogoče zaznati nasprotujočih si interesov drugih zainteresiranih strank Skupnosti (to so uvozniki/trgovci, nabavni dobavitelji, uporabniki in potrošniki), ki bi bili prevladujočega pomena. |
| --- | --- |

(257)

Po preučitvi različnih interesov se iz perspektive interesa celotne Skupnosti šteje, da noben interes ne odtehta interesa industrije Skupnosti za ohranitev ukrepov. Lahko se pričakuje, da bodo učinki nadaljevanja ukrepov industriji Skupnosti omogočili, da izboljša dobičkonosnost do ustrezne stopnje in nadaljuje s programom vlaganja v okviru Skupnosti s posledičnimi pozitivnimi učinki na zaposlovanje in konkurenčnost. Po drugi strani, na osnovi dostopnih podatkov, pa ni mogoče zaznati nasprotujočih si interesov drugih zainteresiranih strank Skupnosti (to so uvozniki/trgovci, nabavni dobavitelji, uporabniki in potrošniki), ki bi bili prevladujočega pomena.

I.   IZRAVNALNI UKREPI

| (258) | Glede na ugotovljene zaključke glede nadaljevanja subvencioniranja, škode in interesa Skupnosti, se šteje za primerno, da se ohrani izravnalne ukrepe na uvoz zadevnega izdelka iz Indije. Pri določanju stopnje teh ukrepov se je upoštevalo stopnje subvencioniranja, ugotovljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in višino dajatve, ki je potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(258)

Glede na ugotovljene zaključke glede nadaljevanja subvencioniranja, škode in interesa Skupnosti, se šteje za primerno, da se ohrani izravnalne ukrepe na uvoz zadevnega izdelka iz Indije. Pri določanju stopnje teh ukrepov se je upoštevalo stopnje subvencioniranja, ugotovljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, in višino dajatve, ki je potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

I.   Stopnja odprave škode

| (259) | Potrebno zvišanje cene za odpravo škode je bilo ugotovljeno za vsako podjetje s primerjavo tehtanega povprečja uvozne cene zadevnega izdelka z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga prodaja industrija Skupnosti na trgu Skupnosti. Razlika v ceni je izražena kot odstotek uvozne cene CIF. |
| --- | --- |

(259)

Potrebno zvišanje cene za odpravo škode je bilo ugotovljeno za vsako podjetje s primerjavo tehtanega povprečja uvozne cene zadevnega izdelka z neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki ga prodaja industrija Skupnosti na trgu Skupnosti. Razlika v ceni je izražena kot odstotek uvozne cene CIF.

| (260) | Neškodljiva cena je bila ugotovljena z uporabo tehtanega povprečja stroškov proizvodnje industrije Skupnosti skupaj z 10 % stopnjo dobička. Ta stopnja dobička, ki je za tretjino nižja od stopnje dobička, uporabljene v prvotni preiskavi (glej uvodno izjavo (205) zgoraj), odraža dosegljivo stopnjo dobička za podobne skupine izdelkov industrije Skupnosti, ki niso izpostavljeni nepošteni konkurenci. Zaradi povečane konkurence se je ta stopnja dobička štela za ustrezen in smiseln minimum, namesto 15 % stopnje dobička, določene v prvotni preiskavi. Taka stopnja dobička bi industriji Skupnosti omogočila nadaljnje vlaganje v raziskave in razvoj, da ostane konkurenčna. |
| --- | --- |

(260)

Neškodljiva cena je bila ugotovljena z uporabo tehtanega povprečja stroškov proizvodnje industrije Skupnosti skupaj z 10 % stopnjo dobička. Ta stopnja dobička, ki je za tretjino nižja od stopnje dobička, uporabljene v prvotni preiskavi (glej uvodno izjavo (205) zgoraj), odraža dosegljivo stopnjo dobička za podobne skupine izdelkov industrije Skupnosti, ki niso izpostavljeni nepošteni konkurenci. Zaradi povečane konkurence se je ta stopnja dobička štela za ustrezen in smiseln minimum, namesto 15 % stopnje dobička, določene v prvotni preiskavi. Taka stopnja dobička bi industriji Skupnosti omogočila nadaljnje vlaganje v raziskave in razvoj, da ostane konkurenčna.

II.   Oblika in višina ukrepov

| (261) | V odsotnosti posebnih okoliščin se je za primerno štela uvedba standardne vrste dajatve, tj. ad valorem. |
| --- | --- |

(261)

V odsotnosti posebnih okoliščin se je za primerno štela uvedba standardne vrste dajatve, tj. ad valorem.

| (262) | Glede višine dajatve je bila v primeru štirih sodelujočih izvoznikov stopnja subvencioniranja višja od stopnje odprave škode. Tako se je v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe za te štiri uvoznike za primerno štela nižja dajatev, ki odraža stopnjo odprave škode, da se odpravi ta škoda industrije Skupnosti. Stopnja dajatve, ki se uporabljajo za uvoz teh izvoznikov, morajo biti med 17,3 % in 30,3 %. Pri ostalih treh izvoznikih je bila stopnja odprave škode višja od stopenj subvencij, tako da ukrepi glede teh podjetij temeljijo na slednji. Stopnje dajatve, ki jih za uvoz uporabljajo ti izvozniki, mora biti med 25,3 % in 32 %. Glede na dejstvo, da je bila stopnja sodelovanja indijskih izvoznikov visoka (več kot 80 %), je stopnja dajatve za vsa ostala podjetja določena s stopnjo podjetja z najvišjo posamezno stopnjo dajatve, tj. 32 %. |
| --- | --- |

(262)

Glede višine dajatve je bila v primeru štirih sodelujočih izvoznikov stopnja subvencioniranja višja od stopnje odprave škode. Tako se je v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe za te štiri uvoznike za primerno štela nižja dajatev, ki odraža stopnjo odprave škode, da se odpravi ta škoda industrije Skupnosti. Stopnja dajatve, ki se uporabljajo za uvoz teh izvoznikov, morajo biti med 17,3 % in 30,3 %. Pri ostalih treh izvoznikih je bila stopnja odprave škode višja od stopenj subvencij, tako da ukrepi glede teh podjetij temeljijo na slednji. Stopnje dajatve, ki jih za uvoz uporabljajo ti izvozniki, mora biti med 25,3 % in 32 %. Glede na dejstvo, da je bila stopnja sodelovanja indijskih izvoznikov visoka (več kot 80 %), je stopnja dajatve za vsa ostala podjetja določena s stopnjo podjetja z najvišjo posamezno stopnjo dajatve, tj. 32 %.

| (263) | Individualne stopnje izravnalnih dajatev za podjetja, določene v tej uredbi, odražajo stanje, kot je bilo ugotovljeno med pregledom glede na sodelujoče izvoznike. Tako se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki so ga izdelala ta podjetja. Uvozi zadevnega izdelka, ki ga je izdelalo drugo podjetje, ki ni izrecno omenjeno v operativnem delu te uredbe, vključno s subjekti, ki so povezani z izrecno omenjenimi, ne morejo uporabljati teh stopenj dajatev in zanje velja stopnja, ki velja za „vsa ostala podjetja“. |
| --- | --- |

(263)

Individualne stopnje izravnalnih dajatev za podjetja, določene v tej uredbi, odražajo stanje, kot je bilo ugotovljeno med pregledom glede na sodelujoče izvoznike. Tako se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki so ga izdelala ta podjetja. Uvozi zadevnega izdelka, ki ga je izdelalo drugo podjetje, ki ni izrecno omenjeno v operativnem delu te uredbe, vključno s subjekti, ki so povezani z izrecno omenjenimi, ne morejo uporabljati teh stopenj dajatev in zanje velja stopnja, ki velja za „vsa ostala podjetja“.

| (264) | Vse zahteve za uporabo teh individualnih stopenj dajatve (npr. po spremembi imena subjekta ali vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se nemudoma naslovijo na Komisijo (10) z vsemi ustreznimi podatki, zlasti glede vsake spremembe dejavnosti podjetja, povezane s proizvodnjo, domačo in izvozno prodajo, npr. na spremembo imena ali spremembo proizvodnih ali prodajnih obratov. Če je to potrebno, bo po posvetu s svetovalnim odborom ta uredba ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama podjetij, ki uporabljajo individualne stopnje dajatve – |
| --- | --- |

(264)

Vse zahteve za uporabo teh individualnih stopenj dajatve (npr. po spremembi imena subjekta ali vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se nemudoma naslovijo na Komisijo (10) z vsemi ustreznimi podatki, zlasti glede vsake spremembe dejavnosti podjetja, povezane s proizvodnjo, domačo in izvozno prodajo, npr. na spremembo imena ali spremembo proizvodnih ali prodajnih obratov. Če je to potrebno, bo po posvetu s svetovalnim odborom ta uredba ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama podjetij, ki uporabljajo individualne stopnje dajatve –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz amoksicilin trihidrata, ampicilin trihidrata in cefaleksina, ki niso predloženi v odmerkih ali v pakiranjih za prodajo na drobno in ki sodijo pod tarifne oznake ex 2941 10 10 (oznaka TARIC 2941101010), ex 2941 10 20 (oznaka TARIC 2941102010) in ex 2941 90 00 (oznaka TARIC 2941900030), s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja dajatve, ki se uporablja na neto ceno franko, meja Skupnosti, neocarinjeno, za uvoz izdelkov, ki jih v Indiji proizvedejo spodaj našteta podjetja, je sledeča:

| — | 17,3 % za KDL Biotech Ltd., Bombaj (dodatna oznaka TARIC: A580), |
| --- | --- |

—

17,3 % za KDL Biotech Ltd., Bombaj (dodatna oznaka TARIC: A580),

| — | 28,1 % za Nectar Lifesciences Ltd., Čandigar (dodatna oznaka TARIC: A581), |
| --- | --- |

—

28,1 % za Nectar Lifesciences Ltd., Čandigar (dodatna oznaka TARIC: A581),

| — | 25,3 % za Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi (dodatna oznaka TARIC: A582), |
| --- | --- |

—

25,3 % za Nestor Pharmaceuticals Ltd., New Delhi (dodatna oznaka TARIC: A582),

| — | 30,3 % za Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (dodatna oznaka TARIC: 8221), |
| --- | --- |

—

30,3 % za Ranbaxy Laboratories Ltd., New Delhi (dodatna oznaka TARIC: 8221),

| — | 28,1 % za Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (dodatna oznaka TARIC: A583), |
| --- | --- |

—

28,1 % za Torrent Gujarat Biotech Ltd., Ahmedabad (dodatna oznaka TARIC: A583),

| — | 28,1 % za Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigar (dodatna oznaka TARIC: A584), |
| --- | --- |

—

28,1 % za Surya Pharmaceuticals Ltd., Čandigar (dodatna oznaka TARIC: A584),

| — | 32 % za vsa ostala podjetja (dodatna oznaka TARIC: 8900). |
| --- | --- |

—

32 % za vsa ostala podjetja (dodatna oznaka TARIC: 8900).

3.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. maja 2005

Za Svet

Predsednik

J. KRECKÉ

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 273, 9.10.1998, str. 1.

2

(3)  UL C 8, 14.1.2003, str. 2.

3

(4)  UL C 241, 8.10.2003, str. 7.

4

(5)  UL L 166, 11.6.1998, str. 17, uvodna izjava (9).

5

(6)  Uradno obvestilo št. 1/2002-07 z dne 31.3.2002 Ministrstva za trgovino in industrijo IV.

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1628/2004 (UL L 295, 13.9.2004, str. 4) (uvodna izjava (13)).

7

(8)  Indijski finančni zakon iz leta 1999 je uporabo podaljšal iz leta 2000 na 2005.

8

(9)  Člen 143(1)(e)(h) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).

9

(10)  Evropska Komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat B, J-79 5/17, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruselj.

10

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/46

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 714/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. maja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 103,2 |
| 204 | 77,1 |
| 212 | 122,7 |
| 999 | 101,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 128,0 |
| 204 | 64,6 |
| 999 | 96,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,3 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 63,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 39,4 |
| 204 | 45,1 |
| 212 | 59,6 |
| 220 | 51,6 |
| 388 | 69,2 |
| 400 | 43,4 |
| 624 | 54,2 |
| 999 | 51,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,0 |
| 382 | 61,5 |
| 388 | 62,9 |
| 528 | 55,0 |
| 624 | 64,2 |
| 999 | 58,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,6 |
| 400 | 135,3 |
| 404 | 114,3 |
| 508 | 67,3 |
| 512 | 78,0 |
| 524 | 70,3 |
| 528 | 71,8 |
| 720 | 70,8 |
| 804 | 108,5 |
| 999 | 89,4 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

103,2

204

77,1

212

122,7

999

101,0

0707 00 05

052

128,0

204

64,6

999

96,3

0709 90 70

052

91,3

204

35,2

999

63,3

0805 10 20

052

39,4

204

45,1

212

59,6

220

51,6

388

69,2

400

43,4

624

54,2

999

51,8

0805 50 10

052

49,0

382

61,5

388

62,9

528

55,0

624

64,2

999

58,5

0808 10 80

388

88,6

400

135,3

404

114,3

508

67,3

512

78,0

524

70,3

528

71,8

720

70,8

804

108,5

999

89,4

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/48 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/48

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 715/2005

z dne 12. maja 2005

o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso z oznako KN 0202 in proizvode z oznako KN 0206 29 91 (od 1. julija 2005 do 30. junija 2006)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1) in zlasti člena 32(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Lista CXL v okviru STO od Skupnosti zahteva, da za zamrznjeno goveje meso z oznako KN 0202 in proizvode z oznako KN 0206 29 91 odpre letno uvozno kvoto v višini 53 000 ton (zaporedna številka 09.4003). Pravila za izvajanje je treba določiti za kvotno leto 2005/2006, ki se začne 1. julija 2005. |
| --- | --- |

(1)

Lista CXL v okviru STO od Skupnosti zahteva, da za zamrznjeno goveje meso z oznako KN 0202 in proizvode z oznako KN 0206 29 91 odpre letno uvozno kvoto v višini 53 000 ton (zaporedna številka 09.4003). Pravila za izvajanje je treba določiti za kvotno leto 2005/2006, ki se začne 1. julija 2005.

| (2) | Upravljanje kvote za leto 2004/2005 je potekalo v skladu z določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1203/2004 z dne 29. junija 2004 o odpiranju in določitvi upravljanja tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso, ki se uvršča v oznako KN 0202, in proizvode, ki se uvrščajo v oznako KN 0206 29 91 (od 1. julija 2004 do 30. junija 2005) (2). Navedena uredba je uvedla način upravljanja, ki temelji na količini uvoza in zagotavlja, da se kvota dodeli poklicnim izvajalcem, ki lahko meso uvozijo brez nepotrebnih špekulacij. |
| --- | --- |

(2)

Upravljanje kvote za leto 2004/2005 je potekalo v skladu z določbami Uredbe Komisije (ES) št. 1203/2004 z dne 29. junija 2004 o odpiranju in določitvi upravljanja tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso, ki se uvršča v oznako KN 0202, in proizvode, ki se uvrščajo v oznako KN 0206 29 91 (od 1. julija 2004 do 30. junija 2005) (2). Navedena uredba je uvedla način upravljanja, ki temelji na količini uvoza in zagotavlja, da se kvota dodeli poklicnim izvajalcem, ki lahko meso uvozijo brez nepotrebnih špekulacij.

| (3) | Izkušnje, pridobljene z uporabo navedenega načina, kažejo pozitivne rezultate, zaradi česar je primerno, da se isti način upravljanja obdrži za kvotno leto od 1. julija 2005 do 30. junija 2006. |
| --- | --- |

(3)

Izkušnje, pridobljene z uporabo navedenega načina, kažejo pozitivne rezultate, zaradi česar je primerno, da se isti način upravljanja obdrži za kvotno leto od 1. julija 2005 do 30. junija 2006.

| (4) | Primerno je, da se za upravičene uvoze določi referenčno obdobje, ki traja dovolj dolgo, da je iz njega razvidna reprezentativna količina in je časovno dovolj blizu, da odraža najnovejši razvoj trgovine. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je, da se za upravičene uvoze določi referenčno obdobje, ki traja dovolj dolgo, da je iz njega razvidna reprezentativna količina in je časovno dovolj blizu, da odraža najnovejši razvoj trgovine.

| (5) | Zaradi nadzora je treba zahtevke za uvozne pravice predložiti v državah članicah, v katerih je izvajalec vpisan v nacionalni register zavezancev za plačilo davka na dodano vrednost. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi nadzora je treba zahtevke za uvozne pravice predložiti v državah članicah, v katerih je izvajalec vpisan v nacionalni register zavezancev za plačilo davka na dodano vrednost.

| (6) | Da bi preprečili špekulacije, je treba za vsakega prosilca določiti varščino za uvozne pravice v okviru kvote. |
| --- | --- |

(6)

Da bi preprečili špekulacije, je treba za vsakega prosilca določiti varščino za uvozne pravice v okviru kvote.

| (7) | Da bi izvajalce obvezali, da vložijo zahtevke za uvozna dovoljenja za vse dodeljene uvozne pravice, je treba določiti, da takšna obveza pomeni primarno zahtevo v smislu Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (3). |
| --- | --- |

(7)

Da bi izvajalce obvezali, da vložijo zahtevke za uvozna dovoljenja za vse dodeljene uvozne pravice, je treba določiti, da takšna obveza pomeni primarno zahtevo v smislu Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (3).

| (8) | Razen kadar so odstopanja primerna, je treba za uvozna dovoljenja, izdana po tej uredbi, uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (5). |
| --- | --- |

(8)

Razen kadar so odstopanja primerna, je treba za uvozna dovoljenja, izdana po tej uredbi, uporabljati Uredbo Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o določitvi skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj in potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (4) in Uredbo Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj za goveje in telečje meso ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (5).

| (9) | Upravljalni odbor za govedino in teletino ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za govedino in teletino ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Tarifna kvota v višini 53 000 ton, izražena v teži mesa brez kosti, je zato odprta za zamrznjeno goveje meso z oznako KN 0202 in proizvode z oznako KN 0206 29 91 za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006.

Zaporedna številka tarifne kvote je 09.4003.

2.   Skupna carinska tarifa, ki se uporablja za kvoto iz odstavka 1, znaša 20 % ad valorem.

Člen 2

V tej uredbi:

| (a) | 100 kilogramov mesa s kostmi ustreza 77 kilogramom mesa brez kosti; |
| --- | --- |

(a)

100 kilogramov mesa s kostmi ustreza 77 kilogramom mesa brez kosti;

| (b) | „zamrznjeno meso“ je meso, ki je zamrznjeno in je njegova notranja temperatura ob vstopu na carinsko območje Skupnosti enaka ali nižja -12 °C. |
| --- | --- |

(b)

„zamrznjeno meso“ je meso, ki je zamrznjeno in je njegova notranja temperatura ob vstopu na carinsko območje Skupnosti enaka ali nižja -12 °C.

Člen 3

1.   Izvajalec iz Skupnosti lahko vloži zahtevek za uvozne pravice na podlagi referenčne količine, ki so količine govejega mesa z oznako KN 0201, 0202, 0206 10 95 ali 0206 29 91, ki jih je uvozil sam ali na svoj račun po zadevnih carinskih predpisih med 1. majem 2004 in 30. aprilom 2005.

2.   Družba, ki je nastala z združitvijo družb, od katerih ima vsaka referenčne uvoze, lahko te referenčne uvoze uporabi kot osnovo za svojo prošnjo.

3.   Zahtevku za uvozne pravice je treba priložiti dokazilo o uvozih iz odstavka 1 v obliki pravilno overjene kopije za prejemnika carinske deklaracije za sprostitev v prosti promet.

Člen 4

1.   Zahtevke za uvozne pravice prejme pristojni organ v državi članici, v kateri je prosilec vpisan v nacionalni register zavezancev za plačilo davka na dodano vrednost, najpozneje do 13. ure po bruseljskem času drugi petek po objavi te uredbe v Uradnem listu Evropske unije.

Vse količine, predložene kot referenčna količina v skladu s členom 3, so zaprošene uvozne pravice.

2.   Po preverjanju predloženih dokumentov države članice najkasneje peti petek po objavi te uredbe v Uradnem listu Evropske unije pošljejo Komisiji seznam vlagateljev zahtevkov za uvozne pravice v okviru kvote iz člena 1(1), vključno z njihovimi imeni in naslovi ter količinami mesa, ki izpolnjujejo pogoje in so bile uvožene v zadevnem referenčnem obdobju.

3.   Uradna sporočila z informacijami iz odstavka 2, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, je treba poslati po telefaksu ali elektronski pošti na obrazcu iz Priloge I.

Člen 5

Komisija čim prej določi obseg dodeljenih uvoznih pravic za kvote iz člena 1(1). Če zaprošene uvozne pravice presežejo razpoložljivo količino iz člena 1(1), Komisija določi ustrezni koeficient znižanja.

Člen 6

1.   Zahtevki za uvozne pravice so veljavni le, če se zanje položi varščina v višini 6 EUR za 100 kg mesa brez kosti.

2.   Kadar je zaradi uporabe koeficienta znižanja iz člena 5 število uvoznih pravic, ki se dodelijo, manjše od števila zaprošenih uvoznih pravic, se položena varščina sprosti sorazmerno in takoj.

3.   Zahtevki za enega ali več uvoznih dovoljenj, ki skupaj zajemajo dodeljene uvozne pravice, pomenijo primarno zahtevo v smislu člena 20(2) Uredbe (EGS) št. 2220/85.

Člen 7

1.   Za uvoz dodeljenih količin je treba predložiti enega ali več uvoznih dovoljenj.

2.   Zahtevki za dovoljenja se lahko vložijo le v državi članici, v kateri je prosilec pridobil uvozne pravice v okviru kvote iz člena 1(1).

Z vsako izdajo uvoznega dovoljenja se število pridobljenih uvoznih pravic ustrezno zmanjša.

3.   Zahtevki za dovoljenja in dovoljenja vsebujejo:

| (a) | v razdelku 20 enega od vnosov iz Priloge II; |
| --- | --- |

(a)

v razdelku 20 enega od vnosov iz Priloge II;

| (b) | eno od naslednjih skupin oznak KN v rubriki 16:






  — | 0202 10 00, 0202 20, |
| --- | --- | --- |

(b)

eno od naslednjih skupin oznak KN v rubriki 16:

—

0202 10 00, 0202 20,

| — | 0202 30, 0206 29 91. |
| --- | --- |

—

0202 30, 0206 29 91.

Člen 8

1.   Uredbi (ES) št. 1291/2000 in (ES) št. 1445/95 se uporabljata, kadar ta uredba ne določa drugače.

2.   V skladu s členom 50(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000 se za vse uvožene količine, ki presegajo količine iz uvoznega dovoljenja, zaračuna polna skupna carinska tarifa, veljavna na dan odobritve carinske deklaracije za sprostitev v prosti promet.

3.   Vsa uvozna dovoljenja začnejo veljati po 30. juniju 2006.

Člen 9

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1899/2004 (UL L 328, 30.10.2004, str. 67).

1

(2)  UL L 230, 30.6.2004, str. 27.

2

(3)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 673/2004 (UL L 105, 14.4.2004, str. 17).

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1741/2004 (UL L 311, 8.10.2004, str. 17).

4

(5)  UL L 143, 27.6.1995, str. 35. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

5

---

PRILOGA I

Telefaks ES: (32-2) 292 17 34

Elektronski naslov: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Uporaba Uredbe (ES) št. 715/2005

Image

---

PRILOGA II

Navedbe iz člena 7(3)(a)

—   v španščini: Carne de vacuno congelada [Reglamento (CE) no 715/2005]

—   v češčini: Zmražené hovězí maso (nařízení (ES) č. 715/2005)

—   v danščini: Frosset oksekød (forordning (EF) nr. 715/2005)

—   v nemščini: Gefrorenes Rindfleisch (Verordnung (EG) Nr. 715/2005)

—   v estonščini: Külmutatud veiseliha (määrus (EÜ) nr 715/2005)

—   v grščini: Κατεψυγμένο βόειο κρέας [κανονισμός (EK) αριθ. 715/2005]

—   v angleščini: Frozen meat of bovine animals (Regulation (EC) No 715/2005)

—   v francoščini: Viande bovine congelée [Règlement (CE) no 715/2005]

—   v italijanščini: Carni bovine congelate [Regolamento (CE) n. 715/2005]

—   v latvijščini: Saldēta liellopu gaļa (Regula (EK) Nr. 715/2005)

—   v litovščini: Sušaldyta galvijiena (Reglamentas (EB) Nr. 715/2005)

—   v madžarščini: Fagyasztott szarvasmarhahús (715/2005/EK rendelet)

—   v malteščini: Laħam tal-friża tal-bhejjem ta’ l-ifrat (Regolament (KE) Nru 715/2005)

—   v nizozemščini: Bevroren rundvlees (Verordening (EG) nr. 715/2005)

—   v poljščini: Mrożone mięso wołowe i cielęce (rozporządzenie (WE) nr 715/2005)

—   v portugalščini: Carne de bovino congelada [Regulamento (CE) n.o 715/2005]

—   v slovaščini: Zmrazené hovädzie mäso (Smernica (ES) č. 715/2005)

—   v slovenščini: Zamrznjeno goveje meso (Uredba (ES) št. 715/2005)

—   v finščini: Jäädytettyä naudanlihaa (asetus (EY) N:o 715/2005)

—   v švedščini: Fryst kött av nötkreatur (förordning (EG) nr 715/2005)

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/53 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/53

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 716/2005

z dne 12. maja 2005

o odprtju in upravljanju uvozne tarifne kvote za zamrznjeno goveje meso, namenjeno predelavi (1. julij 2005 do 30. junij 2006)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1) in zlasti člena 32(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Seznam CXL Svetovne trgovinske organizacije Skupnosti nalaga, da odpre letno tarifno kvoto v višini 50 700 ton za uvoz zamrznjenega govejega mesa, namenjenega predelavi. Izvedbena pravila je treba določiti za kvotno leto 2005/2006, ki se začne s 1. julijem 2005. |
| --- | --- |

(1)

Seznam CXL Svetovne trgovinske organizacije Skupnosti nalaga, da odpre letno tarifno kvoto v višini 50 700 ton za uvoz zamrznjenega govejega mesa, namenjenega predelavi. Izvedbena pravila je treba določiti za kvotno leto 2005/2006, ki se začne s 1. julijem 2005.

| (2) | Za uvoz zamrznjenega govejega mesa v skladu s tarifno kvoto veljajo uvozne carine in pogoji, določeni v skladu s serijsko številko 13 Priloge 7 k tretjemu delu Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (2). Pri razčlenitvi tarifne kvote na vsako od zgoraj navedenih ureditev je treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri podobnih uvozih v preteklosti. |
| --- | --- |

(2)

Za uvoz zamrznjenega govejega mesa v skladu s tarifno kvoto veljajo uvozne carine in pogoji, določeni v skladu s serijsko številko 13 Priloge 7 k tretjemu delu Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (2). Pri razčlenitvi tarifne kvote na vsako od zgoraj navedenih ureditev je treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri podobnih uvozih v preteklosti.

| (3) | Da bi se izognili špekulacijam, je treba dostop do kvote dovoliti le aktivnim predelovalcem, ki opravljajo predelavo v obratih, registriranih v skladu s členom 8 Direktive Sveta 77/99/EGS z dne 21. decembra 1976 o zdravstvenih problemih, ki vplivajo na trgovino z mesnimi izdelki v Skupnosti (3). |
| --- | --- |

(3)

Da bi se izognili špekulacijam, je treba dostop do kvote dovoliti le aktivnim predelovalcem, ki opravljajo predelavo v obratih, registriranih v skladu s členom 8 Direktive Sveta 77/99/EGS z dne 21. decembra 1976 o zdravstvenih problemih, ki vplivajo na trgovino z mesnimi izdelki v Skupnosti (3).

| (4) | Pri uvozu v Skupnost v skladu s tarifno kvoto je treba predložiti uvozno dovoljenje skladno s prvim pododstavkom člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1254/1999. Po razdelitvi uvoznih pravic na podlagi zahtevkov predelovalcev, ki izpolnjujejo pogoje, je treba omogočiti izdajo dovoljenj. Za uvozna dovoljenja, izdana v skladu s to uredbo, se uporabljajo določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj ter potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (4) in Uredbe Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj v sektorju govejega in telečjega mesa ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (5). |
| --- | --- |

(4)

Pri uvozu v Skupnost v skladu s tarifno kvoto je treba predložiti uvozno dovoljenje skladno s prvim pododstavkom člena 29(1) Uredbe (ES) št. 1254/1999. Po razdelitvi uvoznih pravic na podlagi zahtevkov predelovalcev, ki izpolnjujejo pogoje, je treba omogočiti izdajo dovoljenj. Za uvozna dovoljenja, izdana v skladu s to uredbo, se uporabljajo določbe Uredbe Komisije (ES) št. 1291/2000 z dne 9. junija 2000 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj ter potrdil o vnaprejšnji določitvi za kmetijske proizvode (4) in Uredbe Komisije (ES) št. 1445/95 z dne 26. junija 1995 o pravilih za uporabo uvoznih in izvoznih dovoljenj v sektorju govejega in telečjega mesa ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2377/80 (5).

| (5) | Da bi se preprečile špekulacije, je treba predelovalcem izdati uvozna dovoljenja le za količine, za katere so jim bile dodeljene uvozne pravice. Iz enakega razloga je treba položiti tudi varščino skupaj z zahtevkom za pridobitev uvoznih pravic. Zahtevek za uvozna dovoljenja, ki ustrezajo dodeljenim pravicam, bi moral biti osnovna zahteva v smislu Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (6). |
| --- | --- |

(5)

Da bi se preprečile špekulacije, je treba predelovalcem izdati uvozna dovoljenja le za količine, za katere so jim bile dodeljene uvozne pravice. Iz enakega razloga je treba položiti tudi varščino skupaj z zahtevkom za pridobitev uvoznih pravic. Zahtevek za uvozna dovoljenja, ki ustrezajo dodeljenim pravicam, bi moral biti osnovna zahteva v smislu Uredbe Komisije (EGS) št. 2220/85 z dne 22. julija 1985 o skupnih podrobnih pravilih za uporabo sistema varščin za kmetijske proizvode (6).

| (6) | Uporaba tarifne kvote zahteva strog nadzor uvoza in učinkovito kontrolo njene uporabe in namembnega kraja. Zato mora biti predelava odobrena le v obratu iz uvoznega dovoljenja. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba tarifne kvote zahteva strog nadzor uvoza in učinkovito kontrolo njene uporabe in namembnega kraja. Zato mora biti predelava odobrena le v obratu iz uvoznega dovoljenja.

| (7) | Varščina mora biti položena, da bi se zagotovila uporaba uvoženega mesa v skladu s specifikacijami tarifne kvote. Višina varščine se določi ob upoštevanju razlike med carinskimi dajatvami, ki veljajo znotraj kvote in zunaj nje. |
| --- | --- |

(7)

Varščina mora biti položena, da bi se zagotovila uporaba uvoženega mesa v skladu s specifikacijami tarifne kvote. Višina varščine se določi ob upoštevanju razlike med carinskimi dajatvami, ki veljajo znotraj kvote in zunaj nje.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za goveje in telečje meso – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za goveje in telečje meso –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V skladu s pogoji, določenimi v tej uredbi, se za obdobje od 1. julija 2005 do 30. junija 2006 odpre uvozna tarifna kvota 50 700 ton v protivrednosti zamrznjenega govejega mesa s kostmi, ki je razvrščeno pod oznake KN 0202 20 30, 0202 30 10, 0202 30 50, 0202 30 90 ali 0206 29 91 in je namenjeno predelavi v Skupnosti (v nadaljnjem besedilu „kvota“).

Člen 2

1.   V tej uredbi se proizvod A opredeli kot predelan proizvod z oznakami KN 1602 10, 1602 50 31, 1602 50 39 ali 1602 50 80, ki ne vsebuje drugega mesa razen mesa goveda, z razmerjem med kolagenom in beljakovinami, ki ne presega 0,45 in vsebuje po teži najmanj 20 % pustega mesa brez drobovine in maščobe z mesom ter želejem, kar ustreza najmanj 85 % skupne neto teže.

Vsebnost kolagena se določi tako, da se vsebnost hidroksiprolina pomnoži s faktorjem 8. Vsebnost hidroksiprolina se določi v skladu z ISO metodo 3496-1994.

Vsebnost pustega govejega mesa brez maščobe se določi v skladu s postopkom, določenim v Prilogi k Uredbi Komisije (EGS) št. 2429/86 (7).

Med klavnične odpadke štejemo: glave in dele glave (vključno z ušesi), spodnje dele nog, repe, srce, seske, jetra, ledvice, priželjc in trebušno slinavko, možgane, pljuča, goltanec, notranjo mišično prepono, vranico, jezik, notranjo jajčno opno, hrbtenjačo, užitno kožo, reprodukcijske organe (npr. maternico, jajčnike in testise), ščitnico in hipofizo.

Proizvod mora skozi toplotno obdelavo, ki zagotavlja koagulacijo mesnih beljakovin v celotnem proizvodu, kar povzroči, da se na površini reza ne pojavijo sledovi rdečkaste tekočine, kadar se proizvod prereže vzdolž njegovega najdebelejšega dela.

2.   V tej uredbi se proizvod B opredeli kot predelani proizvod, ki vsebuje goveje meso razen:

| (a) | proizvodov iz člena 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1254/1999; ali |
| --- | --- |

(a)

proizvodov iz člena 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1254/1999; ali

| (b) | proizvodov, navedenih v odstavku 1. |
| --- | --- |

(b)

proizvodov, navedenih v odstavku 1.

Kot proizvod B se obravnava predelani proizvod z oznako KN 0210 20 90, ki je bil sušen ali prekajen, in sta se zato barva in čvrstost svežega mesa v celoti izgubili ter razmerje med vodo in beljakovinami ne presega 3,2.

Člen 3

1.   Celotna količina iz člena 1 se razdeli na dve količini:

| (a) | 40 000 zamrznjenega govejega mesa, namenjenega proizvodnji proizvodov A; |
| --- | --- |

(a)

40 000 zamrznjenega govejega mesa, namenjenega proizvodnji proizvodov A;

| (b) | 10 700 zamrznjenega govejega mesa, namenjenega proizvodnji proizvodov B; |
| --- | --- |

(b)

10 700 zamrznjenega govejega mesa, namenjenega proizvodnji proizvodov B;

2.   Kvota je označena z naslednjimi zaporednimi številkami:

| — | 09.4057 za količino iz odstavka 1(a), |
| --- | --- |

—

09.4057 za količino iz odstavka 1(a),

| — | 09.4058 za količino iz odstavka 1(b), |
| --- | --- |

—

09.4058 za količino iz odstavka 1(b),

3.   Uvozne carine, ki se uporabijo za zamrznjeno goveje meso v okviru kvote, so določene pod zaporedno številko 13 Priloge 7 tretjega dela Priloge I k Uredbi (EGS) št. 2658/87.

Člen 4

1.   Zahtevek za uvozne pravice se lahko vloži le v imenu predelovalnih obratov, ki so bili odobreni v skladu s členom 8 Direktive 77/99/EGS in so bili aktivni v proizvodnji predelanih proizvodov, ki vsebujejo goveje meso, vsaj enkrat od 1. julija 2004.

Za vsako količino iz člena 3(1) se lahko za vsak odobreni predelovalni obrat sprejme le en zahtevek za uvozne pravice, ki ne presega 10 % posamezne razpoložljive količine.

Zahtevki za uvozne pravice se lahko vložijo le v državi članici, kjer je predelovalec registriran za plačevanje davka na dodano vrednost.

2.   Z zahtevkom za uvozne pravice se položi tudi varščina v višini 6 EUR na 100 kg.

3.   Dokazila o izpolnjevanju pogojev iz prvega pododstavka odstavka 1 se predložijo skupaj z zahtevkom za uvozne pravice.

Pristojni nacionalni organ odloči, katera so sprejemljiva dokumentarna dokazila o skladnosti s temi pogoji.

Člen 5

1.   Vsak zahtevek za uvozne pravice za proizvodnjo proizvodov A ali B se navede v protivrednosti mesa s kostmi.

V tem odstavku je 100 kg govejega mesa s kostmi enakovredno 77 kilogramom govejega mesa brez kosti.

2.   Vsak zahtevek za uvozne pravice za proizvodnjo proizvodov A ali proizvodov B mora priti do pristojnega organa najpozneje do 13. ure po bruseljskem času do drugega petka po objavi te uredbe v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Države članice pošljejo Komisiji najpozneje do četrtega petka po objavi te uredbe v Uradnem listu Evropske unije seznam vlagateljev zahtevkov in količin, za katere se je zaprosilo iz vsake od dveh kategorij, skupaj s številkami odobritve zadevnih predelovalnih obratov.

Vsa sporočila, vključno z obvestili o ničnih zahtevkih, se pošljejo po faksu ali elektronski pošti z uporabo obrazcev v prilogah I in II.

4.   Komisija odloči kakor hitro je mogoče, v kolikšni meri se zahtevki sprejmejo, po potrebi v odstotku količine, za katero se je zaprosilo.

Člen 6

1.   Pri vsakem uvozu zamrznjenega govejega mesa, za katerega so se dodelile uvozne pravice v skladu s členom 5(4), je treba predložiti uvozno dovoljenje.

2.   Za varščino iz člena 4(2) je osnovna zahteva v smislu člena 20(2) Uredbe (EGS) št. 2220/85 vložitev zahtevka za uvozna dovoljenja, ki ustreza dodeljenim uvoznim pravicam.

Ko Komisija v skladu s členom 5(4) določi koeficient znižanja, se položena varščina sprosti v zvezi z zaprošenimi uvoznimi pravicami, ki presegajo dodeljene uvozne pravice.

3.   Uvozne pravice, dodeljene predelovalcem, jim dajejo pravico do pridobitve uvoznih dovoljenj za količine, ki so enakovredne dodeljenim pravicam.

Zahtevki za dovoljenja se lahko vložijo izključno:

| (a) | v državi članici, v kateri je bil vložen zahtevek za uvozne pravice; |
| --- | --- |

(a)

v državi članici, v kateri je bil vložen zahtevek za uvozne pravice;

| (b) | s strani predelovalcev ali v imenu predelovalcev, ki so jim bile dodeljene uvozne pravice. |
| --- | --- |

(b)

s strani predelovalcev ali v imenu predelovalcev, ki so jim bile dodeljene uvozne pravice.

4.   Varščina se položi pri pristojnem organu v času uvoza za zagotovitev, da predelovalec, ki so mu bile dodeljene uvozne pravice, v treh mesecih od dneva uvoza predela celotno količino uvoženega mesa v zahtevane končne proizvode v svojem obratu, navedenem v zahtevku za dovoljenje.

Zneski varščin so določeni v Prilogi III.

Člen 7

Uredbi (ES) št. 1291/2000 in (ES) št. 1445/95 se uporabljata, razen če ni drugače predvideno v tej uredbi.

Člen 8

1.   Zahtevek za dovoljenje in dovoljenje vsebujeta naslednje informacije:

| (a) | v polju 8 državo porekla; |
| --- | --- |

(a)

v polju 8 državo porekla;

| (b) | v polju 16 eno od ustreznih oznak KN iz člena 1; |
| --- | --- |

(b)

v polju 16 eno od ustreznih oznak KN iz člena 1;

| (c) | v polju 20 najmanj enega od naslednjih zaznamkov iz Priloge IV. |
| --- | --- |

(c)

v polju 20 najmanj enega od naslednjih zaznamkov iz Priloge IV.

2.   Izvozna dovoljenja so veljavna 120 dni od datuma dejanske izdaje v smislu člena 23(1) Uredbe (EGS) št. 1291/2000. Nobeno uvozno dovoljenje ni veljavno po 30. juniju 2006.

3.   V skladu s členom 50(1) Uredbe (ES) št. 1291/2000 se celotna dajatev skupne carinske tarife, ki se uporablja na dan sprostitve v prosti promet, pobere za vse uvožene količine, ki presegajo količine, navedene v uvoznem dovoljenju.

Člen 9

Države članice vzpostavijo sistem fizičnih pregledov in preverjanja listin, da bi v treh mesecih od datuma uvoza zagotovile predelavo vsega mesa v predelovalnih obratih v kategorijo proizvoda, opredeljenega v zadevnem uvoznem dovoljenju.

Sistem vključuje fizične preglede količine in kakovosti na začetku predelave, med predelavo in po zaključku procesa predelave. V ta namen morajo predelovalci kadar koli izkazati istovetnost in uporabo uvoženega mesa na podlagi ustrezne proizvodne dokumentacije.

Pristojni organ lahko pri tehničnem preverjanju proizvodne metode, v tolikšni meri kot je potrebno, dovoli odstopanje zaradi izgub pri odcejanju in obrezovanju.

Da bi preverile kakovost končnega proizvoda in ugotovile skladnost s predelovalčevo formulo sestave proizvoda, države članice vzamejo reprezentativne vzorce in analizirajo navedene proizvode. Stroške takšnih postopkov plača zadevni predelovalec.

Člen 10

1.   Varščina iz člena 6(4) se sprosti v sorazmerju s količino, za katero je pristojni organ v sedmih mesecih od dneva uvoza prejel zadovoljivo dokazilo, da je bilo uvoženo meso v celoti ali delno predelano v ustrezne proizvode v namembnem obratu v treh mesecih od dneva uvoza.

Če je bilo meso predelano po roku treh mesecev, navedenem v prvem pododstavku, se varščina sprosti, vendar se odšteje 15 % znižanje in dodatno še 2 % od preostalega zneska za vsak dan, za katerega je bil rok prekoračen.

Če se dokazilo o predelavi izdela v roku sedmih mesecev, navedenem v prvem pododstavku, in predloži v 18 mesecih po poteku navedenih sedmih mesecev, se zaseženi znesek, 15 % zneska varščine, povrne.

2.   Znesek varščine, ki se ne sprosti, kot je navedeno v členu 6(4), se zaseže in zadrži kot carina.

Člen 11

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1899/2004 (UL L 328, 30.10.2004, str. 67).

1

(2)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 493/2005 (UL L 82, 31.3.2005, str. 1).

2

(3)  UL L 26, 31.1.1977, str. 85. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

3

(4)  UL L 152, 24.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1741/2004 (UL L 311, 8.10.2004, str. 17).

4

(5)  UL L 143, 27.6.1995, str. 35. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1118/2004 (UL L 217, 17.6.2004, str. 10).

5

(6)  UL L 205, 3.8.1985, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 673/2004 (UL L 105, 14.4.2004, str. 17).

6

(7)  UL L 210, 1.8.1986, str. 39.

7

---

PRILOGA I

Faks EK: (32-2) 292 17 34

e-naslov: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Uporaba členov 5(1) in (2) Uredbe (ES) št. 716/2005

Image

---

PRILOGA II

Faks EK: (32-2) 292 17 34

e-naslov: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Zahtevek iz člena 5(1) in (2) Uredbe (ES) št. 716/2005

Image

---

PRILOGA III

ZNESKI VARŠČINE (1)

| (v EUR/1000 kg neto) |
| --- |
| Proizvod
  (oznaka KN) | Za proizvodnjo proizvodov A | Za proizvodnjo proizvodov B |
| 0202 20 30 | 1 414 | 420 |
| 0202 30 10 | 2 211 | 657 |
| 0202 30 50 | 2 211 | 657 |
| 0202 30 90 | 3 041 | 903 |
| 0206 29 91 | 3 041 | 903 |

(v EUR/1000 kg neto)

Proizvod

(oznaka KN)

Za proizvodnjo proizvodov A

Za proizvodnjo proizvodov B

0202 20 30

1 414

420

0202 30 10

2 211

657

0202 30 50

2 211

657

0202 30 90

3 041

903

0206 29 91

3 041

903

---

(1)  Menjalni tečaj, ki ga je treba uporabiti, je menjalni tečaj na dan pred pologom varščine.

---

PRILOGA IV

Zaznamki iz člena 8(1)(c)

—   v španščini: Certificado válido en ... (Estado miembro expedidor) / carne destinada a la transformación ... [productos A] [productos B] (táchese lo que no proceda) en ... (designación exacta y número de registro del establecimiento en el que vaya a procederse a la transformación) / Reglamento (CE) no 716/2005

—   v češčini: Licence platná v ... (vydávající členský stát) / Maso určené ke zpracování ... [výrobky A] [výrobky B] (nehodící se škrtněte) v (přesné určení a číslo schválení zpracovatelského zařízení, v němž se má zpracování uskutečnit) / nařízení (ES) č. 716/2005

—   v danščini: Licens gyldig i ... (udstedende medlemsstat) / Kød bestemt til forarbejdning til (A-produkter) (B-produkter) (det ikke gældende overstreges) i ... (nøjagtig betegnelse for den virksomhed, hvor forarbejdningen sker) / forordning (EF) nr. 716/2005

—   v nemščini: In ... (ausstellender Mitgliedstaat) gültige Lizenz / Fleisch für die Verarbeitung zu [A-Erzeugnissen] [B-Erzeugnissen] (Unzutreffendes bitte streichen) in ... (genaue Bezeichnung des Betriebs, in dem die Verarbeitung erfolgen soll) / Verordnung (EG) Nr. 716/2005

—   v estonščini: Litsents on kehtiv ... (välja andev liikmesriik) / Liha töötlemiseks ... [A toode] [B toode] (kustuta mittevajalik) ... (ettevõtte asukoht ja loanumber, kus toimub töötlemine / määrus (EÜ) nr 716/2005

—   v grščini: Η άδεια ισχύει ... (κράτος μέλος έκδοσης) / Κρέας που προορίζεται για μεταποίηση ... [προϊόντα Α] [προϊόντα Β] (διαγράφεται η περιττή ένδειξη) ... (ακριβής περιγραφή και αριθμός έγκρισης της εγκατάστασης όπου πρόκειται να πραγματοποιηθεί η μεταποίηση) / Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 716/2005

—   v angleščini: Licence valid in ... (issuing Member State) / Meat intended for processing ... [A-products] [B-products] (delete as appropriate) at ... (exact designation and approval No of the establishment where the processing is to take place) / Regulation (EC) No 716/2005

—   v francoščini: Certificat valable ... (État membre émetteur) / viande destinée à la transformation de ... [produits A] [produits B] (rayer la mention inutile) dans ... (désignation exacte et numéro d’agrément de l’établissement dans lequel la transformation doit avoir lieu) / règlement (CE) no 716/2005

—   v italijanščini: Titolo valido in ... (Stato membro di rilascio) / Carni destinate alla trasformazione ... [prodotti A] [prodotti B] (depennare la voce inutile) presso ... (esatta designazione e numero di riconoscimento dello stabilimento nel quale è prevista la trasformazione) / Regolamento (CE) n. 716/2005

—   v latvijščini: Atļauja derīga ... (dalībvalsts, kas izsniedz ievešanas atļauju) / pārstrādei paredzēta gaļa ... [A produktu] [B produktu] ražošanai (nevajadzīgo nosvītrot) ... (precīzs tā uzņēmuma apzīmējums un apstiprinājuma numurs, kurā notiks pārstrāde) / Regula (EK) Nr. 716/2005

—   v litovščini: Licencija galioja ... (išdavusioji valstybė narė) / Mėsa skirta perdirbimui ... [produktai A] [produktai B] (ištrinti nereikalingą) ... (tikslus įmonės, kurioje bus perdirbama, pavadinimas ir registracijos Nr.) / Reglamentas (EB) Nr. 716/2005

—   v madžarščini: Az engedély ... (kibocsátó tagállam) területén érvényes. / Feldolgozásra szánt hús ... [A-termék] [B-termék] (a nem kívánt törlendő) ... (pontos rendeltetési hely és a feldolgozást végző létesítmény engedélyezési száma) / 716/2005/EK rendelet

—   v nizozemščini: Certificaat geldig in ... (lidstaat van afgifte) / Vlees bestemd voor verwerking tot [A-producten] [B-producten] (doorhalen wat niet van toepassing is) in ... (nauwkeurige aanduiding en toelatingsnummer van het bedrijf waar de verwerking zal plaatsvinden) / Verordening (EG) nr. 716/2005

—   v poljščini: Pozwolenie ważne w ... (wystawiające Państwo Członkowskie) / Mięso przeznaczone do przetworzenia ... [produkty A] [produkty B] (niepotrzebne skreślić) w ... (dokładne miejsce przeznaczenia i nr zatwierdzenia zakładu, w którym ma mieć miejsce przetwarzanie) / rozporządzenie (WE) nr 716/2005

—   v portugalščini: Certificado válido em ... (Estado-Membro emissor) / carne destinada à transformação ... [produtos A] [produtos B] (riscar o que não interessa) em ... (designação exacta e número de aprovação do estabelecimento em que a transformação será efectuada) / Regulamento (CE) n.o 716/2005

—   v slovaščini: Licencia platná v ... (vydávajúci členský štát) / Mäso určené na spracovanie ... [výrobky A] [výrobky B] (nehodiace sa prečiarknite) v ... (presné určenie a číslo schválenia zariadenia, v ktorom spracovanie prebehne) / nariadenie (ES) č. 716/2005

—   v slovenščini: Dovoljenje velja v ... (država članica, ki ga je izdala)/Meso namenjeno predelavi ... [proizvodi A] [proizvodi B] (črtaj neustrezno) v ... (točno namembno območje in št. odobritve obrata, kjer bo predelava potekala)/Uredba (ES) št. 716/2005

—   v finščini: Todistus on voimassa ... (myöntäjäjäsenvaltio) / Liha on tarkoitettu [A-luokan tuotteet] [B-luokan tuotteet] (tarpeeton poistettava) jalostukseen ...:ssa (tarkka ilmoitus laitoksesta, jossa jalostus suoritetaan, hyväksyntänumero mukaan lukien) / Asetus (EY) N:o 716/2005

—   v švedščini: Licensen är giltig i ... (utfärdande medlemsstat) / Kött avsett för bearbetning ... [A-produkter] [B-produkter] (stryk det som inte gäller) vid ... (exakt angivelse av och godkännandenummer för anläggningen där bearbetningen skall ske) / Förordning (EG) nr 716/2005.

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/62 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/62

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 717/2005

z dne 11. maja 2005

o petinštirideseti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte, povezane z Osamo bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in Talibani, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 881/2002 z dne 27. maja 2002 o posebnih omejevalnih ukrepih, odrejenih proti določenim osebam in subjektom, povezanim z Osamo bin Ladnom, mrežo Al-Kaida in Talibani, ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 467/2001 o prepovedi izvoza nekaterega blaga in storitev v Afganistan, o poostritvi prepovedi poletov in podaljšanju zamrznitve sredstev in drugih finančnih virov Talibanov iz Afganistana (1), in zlasti prve alinee člena 7(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene Uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 navaja osebe, skupine in subjekte, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene Uredbe.

| (2) | Dne 2. maja 2005 je Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov sklenil spremeniti seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in ekonomskih virov. Zato se Priloga I skladno s tem spremeni. |
| --- | --- |

(2)

Dne 2. maja 2005 je Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov sklenil spremeniti seznam oseb, skupin in subjektov, za katere velja zamrznitev sredstev in ekonomskih virov. Zato se Priloga I skladno s tem spremeni.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepov, predvidenih v tej uredbi, mora ta uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepov, predvidenih v tej uredbi, mora ta uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. maja 2005

Za Komisijo

Eneko LANDÁBURU

Generalni direktor za zunanje odnose

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 301/2005 (UL L 51, 24.2.2005, str. 15).

1

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 881/2002 se spremeni:

Naslednji vpis se doda v rubriko „Pravne osebe, skupine in subjekti“:

„Lashkar e-Tayyiba (alias (a) Lashkar-e-Toiba, (b) Lashkar-i-Taiba, (c) al Mansoorian, (d) al Mansooreen, (e) Army of the Pure, (f) Army of the Righteous, (g) Army of the Pure and Righteous, (h) Paasban-e-Kashmir (i) Paasban-i-Ahle-Hadith, (j) Pasban-e-Kashmir, (k) Pasban-e-Ahle-Hadith, (l) Paasban-e-Ahle-Hadis.“

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/64

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 718/2005

z dne 12. maja 2005

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2368/2002 z dne 20. decembra 2002 o izvajanju sistema potrjevanja procesa Kimberley za mednarodno trgovino s surovimi diamanti (1), in zlasti člena 19(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Da bi se izboljšala funkcionalnost potrdila Skupnosti, je treba spremeniti nekatere tehnične značilnosti, določene v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 2368/2002 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Naslov „Številčenje“ Priloge IV k Uredbi (ES) št. 2368/2002 se spremeni:

| (a) | V četrti alinei






  (i) | v prvi vrstici se besedilo „(zeleno fosforescenčni učinek pod UV svetlobo)“ črta; |
| --- | --- | --- |

(a)

V četrti alinei

(i)

v prvi vrstici se besedilo „(zeleno fosforescenčni učinek pod UV svetlobo)“ črta;

| (ii) | tretja podalinea se črta; |
| --- | --- |

(ii)

tretja podalinea se črta;

| (b) | Peta alinea se nadomesti z „Drugi tip: zaporedje osmih številk v nevidnem tisku (ki se ujemajo s prvim tipom), fosforescenčni učinek pod UV svetlobo“. |
| --- | --- |

(b)

Peta alinea se nadomesti z „Drugi tip: zaporedje osmih številk v nevidnem tisku (ki se ujemajo s prvim tipom), fosforescenčni učinek pod UV svetlobo“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Benita FERRERO-WALDNER

Clanica Komisije

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 28. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 522/2005 (UL L 84, 2.4.2005, str. 8).

1

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/65

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 719/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko za izdelke iz člena 1 navedene Uredbe razlika med cenami na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(1)

Člen 31 Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko za izdelke iz člena 1 navedene Uredbe razlika med cenami na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom v mejah, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (2) | Uredba (ES) št. 1255/1999 predvideva, da je po določitvi nadomestil za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe, izvožene v naravnem stanju, treba upoštevati:






  — | obstoječi položaj in prihodnja gibanja cen in razpoložljivosti mleka in mlečnih proizvodov na trgu Skupnosti, kakor tudi cen mleka in mlečnih proizvodov v mednarodni trgovini, |
| --- | --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1255/1999 predvideva, da je po določitvi nadomestil za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe, izvožene v naravnem stanju, treba upoštevati:

—

obstoječi položaj in prihodnja gibanja cen in razpoložljivosti mleka in mlečnih proizvodov na trgu Skupnosti, kakor tudi cen mleka in mlečnih proizvodov v mednarodni trgovini,

| — | stroške trženja in najugodnejše stroške prevoza od trgov Skupnosti do pristanišč ali drugih krajev izvoza skupaj s stroški pošiljanja blaga v namembne države, |
| --- | --- |

—

stroške trženja in najugodnejše stroške prevoza od trgov Skupnosti do pristanišč ali drugih krajev izvoza skupaj s stroški pošiljanja blaga v namembne države,

| — | cilje skupne tržne ureditve trga za mleko in mlečne izdelke, ki naj zagotovijo uravnotežen položaj in naraven razvoj v zvezi s cenami in trgovanjem na teh trgih, |
| --- | --- |

—

cilje skupne tržne ureditve trga za mleko in mlečne izdelke, ki naj zagotovijo uravnotežen položaj in naraven razvoj v zvezi s cenami in trgovanjem na teh trgih,

| — | omejitve, ki izhajajo iz sporazumov sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

omejitve, ki izhajajo iz sporazumov sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe,

| — | pomembnost izogibanja motnjam na trgu Skupnosti, in |
| --- | --- |

—

pomembnost izogibanja motnjam na trgu Skupnosti, in

| — | gospodarski vidik predlaganega izvoza. |
| --- | --- |

—

gospodarski vidik predlaganega izvoza.

| (3) | Člen 31(5) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da naj se pri določitvi cen v Skupnosti upoštevajo prevladujoče cene, ki se izkažejo za najugodnejše v zvezi z izvozom, in da se cene na svetovnem trgu določijo še posebej ob upoštevanju:






  (a) | prevladujočih cen na trgih tretjih držav; |
| --- | --- | --- |

(3)

Člen 31(5) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da naj se pri določitvi cen v Skupnosti upoštevajo prevladujoče cene, ki se izkažejo za najugodnejše v zvezi z izvozom, in da se cene na svetovnem trgu določijo še posebej ob upoštevanju:

(a)

prevladujočih cen na trgih tretjih držav;

| (b) | najugodnejših cen v namembnih tretjih državah za uvoz iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(b)

najugodnejših cen v namembnih tretjih državah za uvoz iz tretjih držav;

| (c) | cen proizvajalcev, zabeleženih v tretjih državah izvoznicah, pri čemer se, kjer ustreza, upoštevajo subvencije, ki jih te države odobrijo; |
| --- | --- |

(c)

cen proizvajalcev, zabeleženih v tretjih državah izvoznicah, pri čemer se, kjer ustreza, upoštevajo subvencije, ki jih te države odobrijo;

| (d) | ponudbene cene fco meja (prosto na meji) Skupnosti. |
| --- | --- |

(d)

ponudbene cene fco meja (prosto na meji) Skupnosti.

| (4) | Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov. |
| --- | --- |

(4)

Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 zgoraj navedene uredbe razlikujejo glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

| (5) | Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se mora seznam proizvodov za katere se odobri izvozno nadomestilo in znesek tega nadomestila določiti vsaj enkrat na vsake štiri tedne; znesek nadomestila seveda lahko ostaja na isti ravni več kot štiri tedne. |
| --- | --- |

(5)

Člen 31(3) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva, da se mora seznam proizvodov za katere se odobri izvozno nadomestilo in znesek tega nadomestila določiti vsaj enkrat na vsake štiri tedne; znesek nadomestila seveda lahko ostaja na isti ravni več kot štiri tedne.

| (6) | V skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 z dne 26. januarja 1999 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode (2), je nadomestilo za mlečne proizvode z dodanim sladkorjem enako vsoti dveh komponent: namen prve komponente je upoštevanje količine mlečnih proizvodov in se izračuna z množenjem osnovnega zneska nadomestila in vsebnosti mlečnega proizvoda v celotnem proizvodu. Namen druge komponente je upoštevanje količine dodane saharoze in se izračuna z množenjem vsebnosti saharoze v celotnem proizvodu in osnovnega zneska nadomestila, ki se uporablja na dan izvoza za proizvode, navedene v členu 1(1)(d) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (3). Vendar se druga komponenta uporablja samo, če je bila dodana saharoza pridobljena iz sladkorne pese ali trsa, pridelanega v Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 16 Uredbe Komisije (ES) št. 174/1999 z dne 26. januarja 1999 o nekaterih podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 804/68 glede izvoznih dovoljenj in izvoznih nadomestil za mleko in mlečne proizvode (2), je nadomestilo za mlečne proizvode z dodanim sladkorjem enako vsoti dveh komponent: namen prve komponente je upoštevanje količine mlečnih proizvodov in se izračuna z množenjem osnovnega zneska nadomestila in vsebnosti mlečnega proizvoda v celotnem proizvodu. Namen druge komponente je upoštevanje količine dodane saharoze in se izračuna z množenjem vsebnosti saharoze v celotnem proizvodu in osnovnega zneska nadomestila, ki se uporablja na dan izvoza za proizvode, navedene v členu 1(1)(d) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (3). Vendar se druga komponenta uporablja samo, če je bila dodana saharoza pridobljena iz sladkorne pese ali trsa, pridelanega v Skupnosti.

| (7) | Uredba Komisije (EGS) št. 896/84 (4), je uvedla dodatne določbe v zvezi z dodeljevanjem nadomestil ob prehodu iz enega mlečnega leta v drugo. Te določbe uvajajo možnost različnih nadomestil glede na datum pridelave proizvodov. |
| --- | --- |

(7)

Uredba Komisije (EGS) št. 896/84 (4), je uvedla dodatne določbe v zvezi z dodeljevanjem nadomestil ob prehodu iz enega mlečnega leta v drugo. Te določbe uvajajo možnost različnih nadomestil glede na datum pridelave proizvodov.

| (8) | Pri izračunavanju nadomestila za topljeni sir je določeno, kjer se dodajajo kazeini ali kazeinati, da se ta količina ne upošteva pri izračunavanju. |
| --- | --- |

(8)

Pri izračunavanju nadomestila za topljeni sir je določeno, kjer se dodajajo kazeini ali kazeinati, da se ta količina ne upošteva pri izračunavanju.

| (9) | Iz zgoraj navedenih pravil sledi, da je treba, glede na trenutni položaj na trgu mleka in zlasti glede kotacij oziroma cen mlečnih proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu nadomestila določiti v zneskih, naoedenih v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(9)

Iz zgoraj navedenih pravil sledi, da je treba, glede na trenutni položaj na trgu mleka in zlasti glede kotacij oziroma cen mlečnih proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu nadomestila določiti v zneskih, naoedenih v Prilogi k tej uredbi.

| (10) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila, navedena v členu 31 Uredbe (ES) št. 1255/1999 o proizvodih, ki se izvažajo v naravnem stanju, se določijo v zneskih, navedenih v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 20, 27.1.1999, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 558/2005 (UL L 94, 13.4.2005, str. 22).

2

(3)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

3

(4)  UL L 91, 1.4.1984, str. 71. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 222/88 (UL L 28, 1.2.1988, str. 1).

4

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju mleka in mlečnih izdelkov

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 10 10 9000 | 970 | EUR/100 kg | 1,548 |
| 0401 10 90 9000 | 970 | EUR/100 kg | 1,548 |
| 0401 20 11 9500 | 970 | EUR/100 kg | 2,393 |
| 0401 20 19 9500 | 970 | EUR/100 kg | 2,393 |
| 0401 20 91 9000 | 970 | EUR/100 kg | 3,028 |
| 0401 30 11 9400 | 970 | EUR/100 kg | 6,987 |
| 0401 30 11 9700 | 970 | EUR/100 kg | 10,49 |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 17,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 25,49 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 27,87 |
| A01 | EUR/100 kg | 39,82 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 30,74 |
| A01 | EUR/100 kg | 43,91 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 17,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 25,49 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 27,87 |
| A01 | EUR/100 kg | 39,82 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 30,74 |
| A01 | EUR/100 kg | 43,91 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,05 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,05 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,49 |
| A01 | EUR/100 kg | 73,55 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,97 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,95 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,56 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,60 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,97 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,95 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,56 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,60 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,00 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,72 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 52,26 |
| A01 | EUR/100 kg | 67,08 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 56,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 72,09 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,00 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,72 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 52,26 |
| A01 | EUR/100 kg | 67,08 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 55,15 |
| A01 | EUR/100 kg | 70,80 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 56,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 72,09 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 60,12 |
| A01 | EUR/100 kg | 77,17 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,36 |
| A01 | EUR/100 kg | 80,06 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 83,38 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4596 |
| A01 | EUR/kg | 0,5897 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4795 |
| A01 | EUR/kg | 0,6156 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5110 |
| A01 | EUR/kg | 0,6560 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4596 |
| A01 | EUR/kg | 0,5897 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4795 |
| A01 | EUR/kg | 0,6156 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5110 |
| A01 | EUR/kg | 0,6560 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5142 |
| A01 | EUR/kg | 0,6600 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5142 |
| A01 | EUR/kg | 0,6600 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5515 |
| A01 | EUR/kg | 0,7080 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,958 |
| A01 | EUR/100 kg | 7,083 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,958 |
| A01 | EUR/100 kg | 7,083 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 5,859 |
| A01 | EUR/100 kg | 8,371 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 5,859 |
| A01 | EUR/100 kg | 8,371 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 21,53 |
| A01 | EUR/100 kg | 30,75 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1268 |
| A01 | EUR/kg | 0,1812 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1268 |
| A01 | EUR/kg | 0,1812 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1316 |
| A01 | EUR/kg | 0,1880 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1288 |
| A01 | EUR/kg | 0,1840 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1316 |
| A01 | EUR/kg | 0,1880 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,88 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,61 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,88 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,61 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,54 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,45 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,53 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,01 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 50,65 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,01 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 50,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,41 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4554 |
| A01 | EUR/kg | 0,5845 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5065 |
| A01 | EUR/kg | 0,6501 |
| 0403 90 51 9100 | 970 | EUR/100 kg | 1,548 |
| 0403 90 59 9170 | 970 | EUR/100 kg | 10,49 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 17,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 25,49 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 26,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,29 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 26,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,29 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 26,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,29 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,79 |
| A01 | EUR/100 kg | 23,88 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,97 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,95 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,56 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,60 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,00 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,72 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 52,26 |
| A01 | EUR/100 kg | 67,08 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 56,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 72,09 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4596 |
| A01 | EUR/kg | 0,5897 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4795 |
| A01 | EUR/kg | 0,6156 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5110 |
| A01 | EUR/kg | 0,6560 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1268 |
| A01 | EUR/kg | 0,1812 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 125,54 |
| L02 | EUR/100 kg | 99,17 |
| A01 | EUR/100 kg | 133,72 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 110,78 |
| L02 | EUR/100 kg | 87,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 118,00 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 115,20 |
| L02 | EUR/100 kg | 91,01 |
| A01 | EUR/100 kg | 122,71 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 151,14 |
| L02 | EUR/100 kg | 119,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 161,00 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 120,90 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 128,76 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 14,01 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 17,51 |
| 0406 10 20 9290 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 13,04 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,29 |
| 0406 10 20 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,72 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 7,14 |
| 0406 10 20 9610 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 23,76 |
| 0406 10 20 9620 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,09 |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 26,89 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,62 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,52 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 32,94 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,79 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 12,22 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 11,85 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,82 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,27 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,34 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 40,05 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,06 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,55 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,05 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 47,57 |
| 0406 30 31 9710 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 2,89 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 6,74 |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 4,22 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,89 |
| 0406 30 31 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 2,89 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 6,74 |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 4,22 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,89 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,14 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,38 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 4,22 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,89 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,14 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,38 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,14 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,38 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,94 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,27 |
| 0406 30 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 7,28 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 17,06 |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,18 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,47 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,18 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 47,73 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,10 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,10 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,10 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,71 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,34 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,09 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,09 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,58 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,09 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,66 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,79 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,66 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,79 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,10 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 46,27 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 66,95 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 46,04 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,13 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,13 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,80 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,08 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,19 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,10 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,28 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,91 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,15 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,81 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 54,74 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,89 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,00 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,56 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,19 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,10 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,89 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,80 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,13 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,36 |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,36 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,10 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,89 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,99 |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,74 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,09 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,09 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 16,40 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 23,57 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,79 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 54,08 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,01 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,45 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,83 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,11 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,34 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.
  Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Drugi namembni kraji so naslednji:






  L01 | Sveti sedež, Združene države Amerike in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora. |
| L02 | Andora in Gibraltar. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Islandija, Norveška, Švica, Lihtenštajn, Andora, Gibraltar, Sveti sedež, Turčija, Romunija, Bolgarija, Hrvaška, Kanada, Avstralija, Nova Zelandija in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora. |
| L04 | Albanija, Bosna in Hercegovina, Srbija in Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0401 10 10 9000

970

EUR/100 kg

1,548

0401 10 90 9000

970

EUR/100 kg

1,548

0401 20 11 9500

970

EUR/100 kg

2,393

0401 20 19 9500

970

EUR/100 kg

2,393

0401 20 91 9000

970

EUR/100 kg

3,028

0401 30 11 9400

970

EUR/100 kg

6,987

0401 30 11 9700

970

EUR/100 kg

10,49

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

17,84

A01

EUR/100 kg

25,49

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

27,87

A01

EUR/100 kg

39,82

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

30,74

A01

EUR/100 kg

43,91

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

17,84

A01

EUR/100 kg

25,49

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

27,87

A01

EUR/100 kg

39,82

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

30,74

A01

EUR/100 kg

43,91

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

50,05

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

50,05

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,49

A01

EUR/100 kg

73,55

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,96

A01

EUR/100 kg

58,97

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,95

A01

EUR/100 kg

61,56

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,10

A01

EUR/100 kg

65,60

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,96

A01

EUR/100 kg

58,97

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,95

A01

EUR/100 kg

61,56

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,10

A01

EUR/100 kg

65,60

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,42

A01

EUR/100 kg

66,00

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,72

A01

EUR/100 kg

66,40

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

52,26

A01

EUR/100 kg

67,08

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

56,16

A01

EUR/100 kg

72,09

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,42

A01

EUR/100 kg

66,00

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,72

A01

EUR/100 kg

66,40

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

52,26

A01

EUR/100 kg

67,08

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

55,15

A01

EUR/100 kg

70,80

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

56,16

A01

EUR/100 kg

72,09

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

60,12

A01

EUR/100 kg

77,17

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,36

A01

EUR/100 kg

80,06

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,96

A01

EUR/100 kg

83,38

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4596

A01

EUR/kg

0,5897

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4795

A01

EUR/kg

0,6156

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5110

A01

EUR/kg

0,6560

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4596

A01

EUR/kg

0,5897

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4795

A01

EUR/kg

0,6156

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5110

A01

EUR/kg

0,6560

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5142

A01

EUR/kg

0,6600

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5142

A01

EUR/kg

0,6600

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5515

A01

EUR/kg

0,7080

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,958

A01

EUR/100 kg

7,083

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,958

A01

EUR/100 kg

7,083

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

5,859

A01

EUR/100 kg

8,371

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

5,859

A01

EUR/100 kg

8,371

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

21,53

A01

EUR/100 kg

30,75

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1268

A01

EUR/kg

0,1812

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1268

A01

EUR/kg

0,1812

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1316

A01

EUR/kg

0,1880

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1288

A01

EUR/kg

0,1840

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1316

A01

EUR/kg

0,1880

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,88

A01

EUR/100 kg

27,61

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,88

A01

EUR/100 kg

27,61

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,54

A01

EUR/100 kg

58,45

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,53

A01

EUR/100 kg

61,01

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

50,65

A01

EUR/100 kg

65,01

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

50,96

A01

EUR/100 kg

65,41

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4554

A01

EUR/kg

0,5845

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5065

A01

EUR/kg

0,6501

0403 90 51 9100

970

EUR/100 kg

1,548

0403 90 59 9170

970

EUR/100 kg

10,49

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

17,84

A01

EUR/100 kg

25,49

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

26,11

A01

EUR/100 kg

37,29

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

26,11

A01

EUR/100 kg

37,29

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

26,11

A01

EUR/100 kg

37,29

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,79

A01

EUR/100 kg

23,88

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,96

A01

EUR/100 kg

58,97

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,95

A01

EUR/100 kg

61,56

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,10

A01

EUR/100 kg

65,60

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,42

A01

EUR/100 kg

66,00

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,72

A01

EUR/100 kg

66,40

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

52,26

A01

EUR/100 kg

67,08

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

56,16

A01

EUR/100 kg

72,09

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4596

A01

EUR/kg

0,5897

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4795

A01

EUR/kg

0,6156

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5110

A01

EUR/kg

0,6560

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1268

A01

EUR/kg

0,1812

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

125,54

L02

EUR/100 kg

99,17

A01

EUR/100 kg

133,72

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

110,78

L02

EUR/100 kg

87,51

A01

EUR/100 kg

118,00

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

115,20

L02

EUR/100 kg

91,01

A01

EUR/100 kg

122,71

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

151,14

L02

EUR/100 kg

119,41

A01

EUR/100 kg

161,00

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

120,90

L02

EUR/100 kg

95,50

A01

EUR/100 kg

128,76

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

14,01

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

17,51

0406 10 20 9290

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

13,04

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,29

0406 10 20 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,72

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

7,14

0406 10 20 9610

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,00

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

23,76

0406 10 20 9620

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,09

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

26,89

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,62

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,52

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

26,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

32,94

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,79

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

12,22

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

11,85

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,82

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,27

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,34

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

40,05

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,06

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,55

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,05

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

47,57

0406 30 31 9710

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

2,89

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

6,74

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

4,22

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,89

0406 30 31 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

2,89

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

6,74

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

4,22

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,89

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,14

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,38

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

4,22

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,89

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,14

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,38

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,14

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,38

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,94

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,27

0406 30 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

7,28

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

17,06

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,18

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,47

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,18

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

47,73

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,10

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,40

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,10

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,40

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,10

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,71

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,34

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,67

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,09

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,09

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,58

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,09

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,25

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,25

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,66

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,79

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,66

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,79

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,10

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

46,27

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

66,95

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

46,04

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

66,40

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,13

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,13

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,21

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,80

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,08

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,19

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,10

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,28

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,91

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,15

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,81

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

54,74

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,89

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,00

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,56

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,19

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,10

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,89

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,80

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,13

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,36

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,36

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,10

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,89

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,99

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,74

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,09

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,09

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

16,40

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

23,57

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,79

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

54,08

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,01

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,45

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,83

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,11

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,34

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,67

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Drugi namembni kraji so naslednji:

L01

Sveti sedež, Združene države Amerike in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora.

L02

Andora in Gibraltar.

L03

Ceuta, Melilla, Islandija, Norveška, Švica, Lihtenštajn, Andora, Gibraltar, Sveti sedež, Turčija, Romunija, Bolgarija, Hrvaška, Kanada, Avstralija, Nova Zelandija in območja Republike Cipra, kjer Vlada Republike Ciper ne izvršuje dejanskega nadzora.

L04

Albanija, Bosna in Hercegovina, Srbija in Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija.

970 vključuje izvoz, določen v členu 36(1)(a) in (c) in členu 44(1)(a) in (b) Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999, (UL L 102, 17.4.1999, str. 11) ter izvoz na podlagi pogodb z oboroženimi silami, stacioniranimi na ozemlju države članice, ki ne spadajo pod njeno zastavo.

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/73 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/73

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 720/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 10. maja 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 10. maja 2005.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga začenja Uredba (ES) št. 581/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 10. maja 2005, je največji znesek nadomestila za izdelke iz člena 1(1) navedene Uredbe, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 64. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

3

---

PRILOGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Proizvod | Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature | Največji znesek izvoznega nadomestila |
| Za izvoz v namembni kraj, naveden v alinei 1 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 | Za izvoz v namembne kraje, navedene v alinei 2 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 132,00 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 136,50 |
| Masleno-mlečna maščoba | ex ex 0405 90 10 9000 | — | 166,00 |

(EUR/100 kg)

Proizvod

Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature

Največji znesek izvoznega nadomestila

Za izvoz v namembni kraj, naveden v alinei 1 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Za izvoz v namembne kraje, navedene v alinei 2 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Maslo

ex ex 0405 10 19 9500

—

132,00

Maslo

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

136,50

Masleno-mlečna maščoba

ex ex 0405 90 10 9000

—

166,00

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/75

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 721/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 10. maja 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 10. maja 2005.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 582/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 10. maja 2005, je največji znesek nadomestila za izdelek in namembne kraje, navedene v členu 1(1) navedene Uredbe 31,00 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 67. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004.

3

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/76 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/76

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 722/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 13. maja 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1) in zlasti njenega člena 24(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1422/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz melase v sektorju sladkorja in spremembi Uredbe (EGS) št. 785/68 (2) predvideva, da se cena CIF pri uvozu melase, določena v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 785/68 (3), upošteva kot „reprezentativna cena“. Ta cena velja za standardno kakovost, določeno v členu 1 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1422/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz melase v sektorju sladkorja in spremembi Uredbe (EGS) št. 785/68 (2) predvideva, da se cena CIF pri uvozu melase, določena v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 785/68 (3), upošteva kot „reprezentativna cena“. Ta cena velja za standardno kakovost, določeno v členu 1 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (2) | Pri določitvi reprezentativnih cen je treba upoštevati vse razpoložljive podatke iz člena 3 Uredbe (EGS) št. 785/68, razen v primerih iz člena 4 te uredbe ter, če je to primerno, se lahko cene določijo na način iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi reprezentativnih cen je treba upoštevati vse razpoložljive podatke iz člena 3 Uredbe (EGS) št. 785/68, razen v primerih iz člena 4 te uredbe ter, če je to primerno, se lahko cene določijo na način iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (3) | Za prilagoditev cen za nestandardno kakovost je treba glede na kakovost ponujene melase cene zvišati ali znižati v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(3)

Za prilagoditev cen za nestandardno kakovost je treba glede na kakovost ponujene melase cene zvišati ali znižati v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (4) | V primeru razlik med sprožitveno ceno zadevnega proizvoda in reprezentativno ceno je treba določiti dodatne uvozne dajatve pod pogoji, predvidenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 1422/95. V primeru odprave uvoznih dajatev v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 je treba določiti posebne količine za te dajatve. |
| --- | --- |

(4)

V primeru razlik med sprožitveno ceno zadevnega proizvoda in reprezentativno ceno je treba določiti dodatne uvozne dajatve pod pogoji, predvidenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 1422/95. V primeru odprave uvoznih dajatev v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 je treba določiti posebne količine za te dajatve.

| (5) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za zadevne proizvode je treba določiti v skladu s členom 1(2) ter členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1422/95. |
| --- | --- |

(5)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za zadevne proizvode je treba določiti v skladu s členom 1(2) ter členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1422/95.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne dajatve za uvoz proizvodov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1422/95 so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 79/2003 (UL L 13, 18.1.2003, str. 4).

2

(3)  UL 145, 27.6.1968, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1422/1995.

3

---

PRILOGA

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 13. maja 2005

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev za uvoz 100 kg neto teže zadevnega proizvoda zaradi odprave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,71 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,20 | — | 0 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev za uvoz 100 kg neto teže zadevnega proizvoda zaradi odprave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 (1)

1703 10 00 (2)

10,71

—

0

1703 90 00 (2)

11,20

—

0

---

(1)  V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 ta znesek nadomesti stopnjo dajatve skupne carinske tarife, določeno za te proizvode.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določeno v prvem členu spremenjene Uredbe (EGS) št. 785/68.

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/78 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/78

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 723/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (1), spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 680/2002, in zlasti drugega pododstavka člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1(1)(a) te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1(1)(a) te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Uredba (ES) št. 1260/2001 predvideva, da je pri določitvi nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, nedenaturiran in izvožen brez nadaljnje predelave, treba upoštevati položaj na trgu Skupnosti ter na svetovnem trgu za sladkor in zlasti elemente cene in stroškov, določene v členu 28 te uredbe. Isti člen določa, da je treba upoštevati tudi ekonomski vidik predvidenega izvoza. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1260/2001 predvideva, da je pri določitvi nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, nedenaturiran in izvožen brez nadaljnje predelave, treba upoštevati položaj na trgu Skupnosti ter na svetovnem trgu za sladkor in zlasti elemente cene in stroškov, določene v členu 28 te uredbe. Isti člen določa, da je treba upoštevati tudi ekonomski vidik predvidenega izvoza.

| (3) | Nadomestilo za surovi sladkor je treba določiti glede na standardno kakovost. Slednja je določena v točki II Priloge I Uredbe (ES) št. 1260/2001. Poleg tega je treba to nadomestilo določiti v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001. Kandirani sladkor je opredeljen v Uredbi Komisije (ES) št. 2135/95 z dne 7. septembra 1995 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za dodelitev izvoznih nadomestil v sektorju sladkorja (2). Tako izračunano nadomestilo za aromatiziran ali obarvan sladkor velja za njegovo vsebnost saharoze in je skladno s tem določeno za 1 % te vsebnosti. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za surovi sladkor je treba določiti glede na standardno kakovost. Slednja je določena v točki II Priloge I Uredbe (ES) št. 1260/2001. Poleg tega je treba to nadomestilo določiti v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001. Kandirani sladkor je opredeljen v Uredbi Komisije (ES) št. 2135/95 z dne 7. septembra 1995 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za dodelitev izvoznih nadomestil v sektorju sladkorja (2). Tako izračunano nadomestilo za aromatiziran ali obarvan sladkor velja za njegovo vsebnost saharoze in je skladno s tem določeno za 1 % te vsebnosti.

| (4) | V posebnih primerih je mogoče višino nadomestila določiti z drugimi pravnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(4)

V posebnih primerih je mogoče višino nadomestila določiti z drugimi pravnimi instrumenti.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti vsake dva tedna. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti vsake dva tedna. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti.

| (6) | Prvi pododstavek člena 27(5) Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva, da so lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 te uredbe različno določena glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov. |
| --- | --- |

(6)

Prvi pododstavek člena 27(5) Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva, da so lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 te uredbe različno določena glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

| (7) | Precejšnje in hitro povečanje preferencialnega uvoza sladkorja iz zahodnih balkanskih držav od začetka leta 2001 ter izvoza sladkorja iz Skupnosti v te dežele velja za zelo umetno. |
| --- | --- |

(7)

Precejšnje in hitro povečanje preferencialnega uvoza sladkorja iz zahodnih balkanskih držav od začetka leta 2001 ter izvoza sladkorja iz Skupnosti v te dežele velja za zelo umetno.

| (8) | Da bi preprečili vsakršne zlorabe v zvezi s ponovnim uvozom proizvodov, ki jim je bilo dodeljeno izvozno nadomestilo, v Skupnost, se nadomestila za proizvode, zajete v tej uredbi, ne določijo za vse države zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

(8)

Da bi preprečili vsakršne zlorabe v zvezi s ponovnim uvozom proizvodov, ki jim je bilo dodeljeno izvozno nadomestilo, v Skupnost, se nadomestila za proizvode, zajete v tej uredbi, ne določijo za vse države zahodnega Balkana.

| (9) | Ob upoštevanju teh dejavnikov in trenutnega položaja na trgu za sladkor ter zlasti kotacij ali cen za sladkor znotraj Skupnosti in na svetovnem trgu je treba določiti ustrezno višino nadomestil. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju teh dejavnikov in trenutnega položaja na trgu za sladkor ter zlasti kotacij ali cen za sladkor znotraj Skupnosti in na svetovnem trgu je treba določiti ustrezno višino nadomestil.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Nadomestila za izvoz izdelkov, naštetih v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/2001, nedenaturiranega in brez nadaljnje predelave, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 214, 8.9.1995, str. 16.

2

---

PRILOGA

NADOMESTILA ZA BELI SLADKOR IN SUROVI SLADKOR, IZVOŽEN BREZ NADALJNJE PREDELAVE 13. MAJA 2005 (1)

| Oznake proizvodov | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,31 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 35,15 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,31 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 35,15 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3730 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,30 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 38,21 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 38,21 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze 100 kg neto teže proizvoda | 0,3730 |
| N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene kot sledi:







  S00 | : | vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta št. 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29). |

Oznake proizvodov

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,31 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

35,15 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,31 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

35,15 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3730

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,30

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

38,21

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

38,21

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze 100 kg neto teže proizvoda

0,3730

N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene kot sledi:

S00

:

vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta št. 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29).

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Kadar je donos izvoženega sladkorja drugačen od 92 %, se znesek izračuna v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/80

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 724/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 25. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1327/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti druge alinee odstavka 5 člena 27 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1327/2004 z dne 19. julija 2004 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1327/2004 z dne 19. julija 2004 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1327/2004 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1327/2004 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu.

| (3) | Upravljalni odbor za sladkor ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za sladkor ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO

Člen 1

Za 25. delni razpis za beli sladkor, izdan v skladu z Uredbo (ES) št. 1327/2004, se največja višina nadomestila za izvoz v nekatere tretje države določi na 40,811 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 246, 20.7.2004, str. 23. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1685/2004 (UL L 303, 30.9.2004, str. 21).

2

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/81 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/81

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 725/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 12. maja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,22 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,68 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,08 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,54 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,12 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,22

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,68

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,08

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,54

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,12

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/83 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/83

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 726/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi proizvodnih nadomestil za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (2) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo.

| (2) | Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo. |
| --- | --- |

(2)

Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo.

| (3) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodno nadomestilo, izraženo v toni škroba, predvideno v členu 3(2) Uredbe (EGS) št. 1722/93, znaša:

| (a) | 10,86 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa; |
| --- | --- |

(a)

10,86 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena in ovsa;

| (b) | 10,85 EUR/t za krompirjev škrob. |
| --- | --- |

(b)

10,85 EUR/t za krompirjev škrob.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1548/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

2

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/84

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 727/2005

z dne 12. maja 2005

v zvezi s ponudbami za izvoz ječmena, predloženimi v okviru razpisa, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1757/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1757/2004 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1757/2004 (2) je bil odprt razpis za nadomestila za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in glede ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu za žita (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene, da ne sprejme nobene ponudbe.

| (3) | Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, podanih v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95, naj se ne določi najvišjega nadomestila.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz ječmena, objavljenega v Uredbi (ES) št. 1757/2004, se ne izbere nobene ponudbe, predložene od 6. do 12. maja 2005.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 313, 12.10.2004, str. 10.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/85 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/85

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 728/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1565/2004 z dne 3. septembra 2004 v zvezi s posebnim intervencijskim ukrepom za oves na Finskem in Švedskem za tržni leti 2004/2005 (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1565/2004 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem, namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države z izjemo v Bolgarijo, na Norveško, v Romunijo in Švico. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1565/2004 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem, namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države z izjemo v Bolgarijo, na Norveško, v Romunijo in Švico.

| (2) | Na osnovi kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95 se določi najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

Na osnovi kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95 se določi najvišje nadomestilo.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 6. do 12. maja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ovsa 34,96 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

2

(3)  UL L 285, 4.9.2004, str. 3.

3

---

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/86

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 729/2005

z dne 12. maja 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 115/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 115/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 6. do 12. maja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 6,00 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. maja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2005, str. 3.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/87 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/87

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 11. maja 2005

o spremembi Odločbe 90/255/EGS glede vpisa ovc moškega spola in koz v prilogo k rodovniški knjigi

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1409)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/375/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/361/EGS z dne 30. maja 1989 v zvezi s čistopasemskimi plemenskimi ovcami in kozami (1) in zlasti drugo alineo člena 4 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 90/255/EGS z dne 10. maja 1990 o določitvi pogojev za vpis čistopasemskih plemenskih ovc in koz v rodovniške knjige (2) določa, da se rejska združenja in organizacije lahko odločijo za vpis živali moškega spola določenih pasem, ki so naštete v zaprtem seznamu, v prilogo rodovniške knjige. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 90/255/EGS z dne 10. maja 1990 o določitvi pogojev za vpis čistopasemskih plemenskih ovc in koz v rodovniške knjige (2) določa, da se rejska združenja in organizacije lahko odločijo za vpis živali moškega spola določenih pasem, ki so naštete v zaprtem seznamu, v prilogo rodovniške knjige.

| (2) | Izkazalo se je, da je navedeni seznam nepraktičen ter neprilagodljiv in da ga je treba nadomestiti s prilagodljivim postopkom, po katerem se lahko organizacije za gojenje odločijo za uporabo potrebnih genskih virov v okviru jasno določenega in nadzorovanega programa za rejo. |
| --- | --- |

(2)

Izkazalo se je, da je navedeni seznam nepraktičen ter neprilagodljiv in da ga je treba nadomestiti s prilagodljivim postopkom, po katerem se lahko organizacije za gojenje odločijo za uporabo potrebnih genskih virov v okviru jasno določenega in nadzorovanega programa za rejo.

| (3) | V interesu zaščite živalskih genskih virov je dovoliti odobrenim rejskim organizacijam ali združenjem, da v ustreznih primerih uvedejo priloge k rodovniškim knjigam za živali moškega spola, ki ne izpolnjujejo meril za vpis v glavni del, vendar so koristni za ohranitev pasme. |
| --- | --- |

(3)

V interesu zaščite živalskih genskih virov je dovoliti odobrenim rejskim organizacijam ali združenjem, da v ustreznih primerih uvedejo priloge k rodovniškim knjigam za živali moškega spola, ki ne izpolnjujejo meril za vpis v glavni del, vendar so koristni za ohranitev pasme.

| (4) | Pravila o vpisu določenih živali moškega spola v prilogo k rodovniški knjigi in dovoljenje za vpis potomcev teh živali moškega spola v glavni del rodovniške knjige morajo biti dovolj stroga in nediskriminacijska; zato morajo biti predložena v predhodno odobritev pristojnemu organu iz Odločbe Komisije 90/254/EGS z dne 10. maja 1990 o določitvi pogojev za priznanje rejskih organizacij in združenj, ki vzpostavljajo ali vodijo rodovniške knjige za čistopasemske plemenske ovce in koze (3). |
| --- | --- |

(4)

Pravila o vpisu določenih živali moškega spola v prilogo k rodovniški knjigi in dovoljenje za vpis potomcev teh živali moškega spola v glavni del rodovniške knjige morajo biti dovolj stroga in nediskriminacijska; zato morajo biti predložena v predhodno odobritev pristojnemu organu iz Odločbe Komisije 90/254/EGS z dne 10. maja 1990 o določitvi pogojev za priznanje rejskih organizacij in združenj, ki vzpostavljajo ali vodijo rodovniške knjige za čistopasemske plemenske ovce in koze (3).

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zootehniko – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zootehniko –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 90/255/EGS se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 11. maja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 153, 6.6.1989, str. 30.

1

(2)  UL L 145, 8.6.1990, str. 32.

2

(3)  UL L 145, 8.6.1990, str. 30.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

Pogoji, predvideni v četrti alinei člena 4

| 1. | Rodovniška knjiga se mora sklicevati na ‚težko’ pasmo, ki običajno ni namenjena intenzivni proizvodnji. Rejsko združenje ali organizacija je morala izkazati pomanjkanje živali moškega spola v glavnem delu rodovniške knjige, ki so dostopne za rejo v skladu s programom za rejo. |
| --- | --- |

1.

Rodovniška knjiga se mora sklicevati na ‚težko’ pasmo, ki običajno ni namenjena intenzivni proizvodnji. Rejsko združenje ali organizacija je morala izkazati pomanjkanje živali moškega spola v glavnem delu rodovniške knjige, ki so dostopne za rejo v skladu s programom za rejo.

| 2. | Rejsko združenje ali organizacija je morala upravičiti potrebo po prilogi k rodovniški knjigi za živali moškega spola v okviru programa za rejo. |
| --- | --- |

2.

Rejsko združenje ali organizacija je morala upravičiti potrebo po prilogi k rodovniški knjigi za živali moškega spola v okviru programa za rejo.

| 3. | Pogoji, pod katerimi se potomec živali moškega spola, vpisan v prilogo k rodovniški knjigi, lahko zapiše v glavni del rodovniške knjige, morajo biti določeni in najmanj tako strogi kot tisti, ki veljajo za živali ženskega spola. Zato pridobi rejsko združenje ali organizacija predhodno odobritev navedenih pogojev pri pristojnem organu, ki odobri navedeno organizacijo v skladu z Odločbo Komisije 90/254/EGS.“ |
| --- | --- |

3.

Pogoji, pod katerimi se potomec živali moškega spola, vpisan v prilogo k rodovniški knjigi, lahko zapiše v glavni del rodovniške knjige, morajo biti določeni in najmanj tako strogi kot tisti, ki veljajo za živali ženskega spola. Zato pridobi rejsko združenje ali organizacija predhodno odobritev navedenih pogojev pri pristojnem organu, ki odobri navedeno organizacijo v skladu z Odločbo Komisije 90/254/EGS.“

---

Popravki

| 13.5.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/90 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/90

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 127/2005 z dne 27. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 20/2002 o podrobnih pravilih za izvajanje posebnih režimov oskrbe za najbolj oddaljene regije, ki jih uvajajo Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001

(
  Uradni list Evropske unije L 25 z dne 28. januarja 2005
  )

Na strani 12, člen 1(2):

namesto:

| „2. | Naslov Poglavja VI in členov 16, 17 ter 18 se nadomesti z naslednjim besedilom:“, |
| --- | --- |

„2.

Naslov Poglavja VI in členov 16, 17 ter 18 se nadomesti z naslednjim besedilom:“,

beri

| „2. | Poglavje VI se nadomesti z naslednjim besedilom:“. |
| --- | --- |

„2.

Poglavje VI se nadomesti z naslednjim besedilom:“.

---