# Europeiska unionens L 69/16 m

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 69 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången16 mars 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 69

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången16 mars 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 424/2005 av den 15 mars 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 425/2005 av den 15 mars 2005 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 när det gäller förteckningen över länder och territorier (
  1
  ) | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 426/2005 av den 15 mars 2005 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina | 6 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 427/2005 av den 15 mars 2005 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 16 mars 2005 | 34 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 424/2005 av den 15 mars 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 425/2005 av den 15 mars 2005 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 när det gäller förteckningen över länder och territorier (
  1
  )

1

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 426/2005 av den 15 mars 2005 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina

6

Kommissionens förordning (EG) nr 427/2005 av den 15 mars 2005 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 16 mars 2005

34

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | 2005/215/EG:Rådets beslut av den 17 februari 2005 om utnämning av tio franska ordinarie ledamöter och sex franska suppleanter i Regionkommittén | 37 |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/216/EG:Kommissionens beslut av den 9 mars 2005 om ändring av beslut 2003/828/EG med avseende på undantag från utförselförbudet för djur när det gäller inhemska transporter
  [delgivet med nr K(2005) 544]

   (
  1
  ) | 39 |
| | * | 2005/217/EG:Kommissionens beslut av den 9 mars 2005 om fastställande av djurhälsovillkor och krav på veterinärintyg för import till gemenskapen av embryon från nötkreatur
  [delgivet med nr K(2005) 543]

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | 2005/218/EG:Kommissionens beslut av den 11 mars 2005 om särskilda villkor för import av fiskeriprodukter från Saudiarabien
  [delgivet med nr K(2005) 563]

   (
  1
  ) | 50 |
| | * | 2005/219/EG:Kommissionens beslut av den 11 mars 2005 om ändring av beslut 97/296/EG om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka import av fiskeprodukter för livsmedel är tillåten med avseende på Saudiarabien
  [delgivet med nr K(2005) 564]

   (
  1
  ) | 55 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

2005/215/EG:Rådets beslut av den 17 februari 2005 om utnämning av tio franska ordinarie ledamöter och sex franska suppleanter i Regionkommittén

37

Kommissionen

*

2005/216/EG:Kommissionens beslut av den 9 mars 2005 om ändring av beslut 2003/828/EG med avseende på undantag från utförselförbudet för djur när det gäller inhemska transporter
  [delgivet med nr K(2005) 544]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 544]

1

39

*

2005/217/EG:Kommissionens beslut av den 9 mars 2005 om fastställande av djurhälsovillkor och krav på veterinärintyg för import till gemenskapen av embryon från nötkreatur
  [delgivet med nr K(2005) 543]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 543]

1

41

*

2005/218/EG:Kommissionens beslut av den 11 mars 2005 om särskilda villkor för import av fiskeriprodukter från Saudiarabien
  [delgivet med nr K(2005) 563]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 563]

1

50

*

2005/219/EG:Kommissionens beslut av den 11 mars 2005 om ändring av beslut 97/296/EG om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka import av fiskeprodukter för livsmedel är tillåten med avseende på Saudiarabien
  [delgivet med nr K(2005) 564]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 564]

1

55

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2005/220/GUSP av den 14 mars 2005 om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2004/500/GUSP | 59 |
| | * | Rådets beslut 2005/221/PESC av den 14 mars 2005 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2004/306/EG | 64 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2005/220/GUSP av den 14 mars 2005 om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2004/500/GUSP

59

*

Rådets beslut 2005/221/PESC av den 14 mars 2005 om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2004/306/EG

64

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets rambeslut 2005/222/RIF av den 24 februari 2005 om angrepp mot informationssystem | 67 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets rambeslut 2005/222/RIF av den 24 februari 2005 om angrepp mot informationssystem

67

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 398/2005 av den 10 mars 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull (EUT L 65 av den 11.3.2005) | 72 |
| | * | Rättelse till rådets direktiv 2003/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (EUT L 261 av den 6.8.2004) | 72 |

Rättelser

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 398/2005 av den 10 mars 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull (EUT L 65 av den 11.3.2005)

72

*

Rättelse till rådets direktiv 2003/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (EUT L 261 av den 6.8.2004)

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 424/2005

av den 15 mars 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 mars 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 mars 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 15 mars 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 110,3 |
| 204 | 68,0 |
| 212 | 139,0 |
| 624 | 140,9 |
| 999 | 114,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 169,7 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 98,3 |
| 999 | 146,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 20,5 |
| 999 | 20,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 170,8 |
| 204 | 78,0 |
| 999 | 124,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,7 |
| 204 | 53,1 |
| 212 | 57,4 |
| 220 | 47,9 |
| 400 | 51,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 62,8 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,1 |
| 220 | 70,4 |
| 400 | 67,6 |
| 999 | 65,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 62,1 |
| 400 | 99,0 |
| 404 | 74,7 |
| 508 | 66,8 |
| 512 | 77,7 |
| 528 | 69,8 |
| 720 | 67,7 |
| 999 | 74,0 |
| 0808 20 50 | 052 | 186,2 |
| 388 | 67,5 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 53,3 |
| 528 | 55,4 |
| 720 | 50,7 |
| 999 | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

110,3

204

68,0

212

139,0

624

140,9

999

114,6

0707 00 05

052

169,7

068

170,0

204

98,3

999

146,0

0709 10 00

220

20,5

999

20,5

0709 90 70

052

170,8

204

78,0

999

124,4

0805 10 20

052

53,7

204

53,1

212

57,4

220

47,9

400

51,1

421

35,9

624

62,8

999

51,7

0805 50 10

052

59,1

220

70,4

400

67,6

999

65,7

0808 10 80

388

62,1

400

99,0

404

74,7

508

66,8

512

77,7

528

69,8

720

67,7

999

74,0

0808 20 50

052

186,2

388

67,5

400

92,6

512

53,3

528

55,4

720

50,7

999

84,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 425/2005

av den 15 mars 2005

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 när det gäller förteckningen över länder och territorier

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 998/2003 av den 26 maj 2003 om djurhälsovillkor som skall tillämpas vid transporter av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG (1), särskilt artiklarna 10 och 21 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 998/2003 fastställs en förteckning över tredjeländer och territorier varifrån transport av sällskapsdjur till gemenskapen tillåts, under förutsättning att vissa krav uppfylls. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 998/2003 fastställs en förteckning över tredjeländer och territorier varifrån transport av sällskapsdjur till gemenskapen tillåts, under förutsättning att vissa krav uppfylls.

| (2) | En provisorisk förteckning över tredjeländer upprättades i förordning (EG) nr 998/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 592/2004 (2). Den förteckningen omfattar länder och territorier som är rabiesfria och länder för vilka det har konstaterats att risken att rabies förs in till gemenskapen som en följd av transporter från deras territorier inte är högre än riskerna i samband med transporter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

En provisorisk förteckning över tredjeländer upprättades i förordning (EG) nr 998/2003, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 592/2004 (2). Den förteckningen omfattar länder och territorier som är rabiesfria och länder för vilka det har konstaterats att risken att rabies förs in till gemenskapen som en följd av transporter från deras territorier inte är högre än riskerna i samband med transporter mellan medlemsstaterna.

| (3) | Enligt uppgifter från Taiwan framgår det att Taiwan är fritt från rabies och att risken att rabies förs in till gemenskapen som en följd av transporter av sällskapsdjur därifrån inte är högre än riskerna i samband med transporter mellan medlemsstaterna. Taiwan bör därför upptas i den förteckning över de länder och territorier som fastställs i förordning (EG) nr 998/2003. |
| --- | --- |

(3)

Enligt uppgifter från Taiwan framgår det att Taiwan är fritt från rabies och att risken att rabies förs in till gemenskapen som en följd av transporter av sällskapsdjur därifrån inte är högre än riskerna i samband med transporter mellan medlemsstaterna. Taiwan bör därför upptas i den förteckning över de länder och territorier som fastställs i förordning (EG) nr 998/2003.

| (4) | För tydlighetens skull bör förteckningen över länder och territorier ersättas i sin helhet. |
| --- | --- |

(4)

För tydlighetens skull bör förteckningen över länder och territorier ersättas i sin helhet.

| (5) | Förordning (EG) nr 998/2003 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förordning (EG) nr 998/2003 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till förordning (EG) nr 998/2003 skall ersättas med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 19 mars 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 146, 13.6.2003, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2054/2004 (EUT L 355, 1.12.2004, s. 14).

1

(2)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 7.

2

---

BILAGA

”BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER LÄNDER OCH TERRITORIER

DEL A

| IE | – | Irland |
| --- | --- | --- |
| MT | – | Malta |
| SE | – | Sverige |
| UK | – | Förenade kungariket |

IE

–

Irland

MT

–

Malta

SE

–

Sverige

UK

–

Förenade kungariket

DEL B

Avsnitt 1

| a) | DK – | Danmark, inklusive GL – Grönland och FO – Färöarna |
| --- | --- | --- |
| b) | ES – | Spanien inklusive fastlandet, Balearerna, Kanarieöarna samt Ceuta och Melilla |
| c) | FR – | Frankrike inklusive GF – Franska Guyana, GP – Guadeloupe, MQ – Martinique och RE – Réunion |
| d) | GI – | Gibraltar |
| e) | PT – | Portugal inklusive fastlandet, Azorerna och Madeira |
| f) | Andra medlemsstater än de som förtecknas i del A och punkterna a, b, c och e i detta avsnitt. |

a)

DK –

Danmark, inklusive GL – Grönland och FO – Färöarna

b)

ES –

Spanien inklusive fastlandet, Balearerna, Kanarieöarna samt Ceuta och Melilla

c)

FR –

Frankrike inklusive GF – Franska Guyana, GP – Guadeloupe, MQ – Martinique och RE – Réunion

d)

GI –

Gibraltar

e)

PT –

Portugal inklusive fastlandet, Azorerna och Madeira

f)

Andra medlemsstater än de som förtecknas i del A och punkterna a, b, c och e i detta avsnitt.

Avsnitt 2

| AD | – | Andorra |
| --- | --- | --- |
| CH | – | Schweiz |
| IS | – | Island |
| LI | – | Liechtenstein |
| MC | – | Monaco |
| NO | – | Norge |
| SM | – | San Marino |
| VA | – | Vatikanstaten |

AD

–

Andorra

CH

–

Schweiz

IS

–

Island

LI

–

Liechtenstein

MC

–

Monaco

NO

–

Norge

SM

–

San Marino

VA

–

Vatikanstaten

DEL C

| AC | – | Ascension |
| --- | --- | --- |
| AE | – | Förenade arabemiraten |
| AG | – | Antigua och Barbuda |
| AN | – | Nederländska Antillerna |
| AU | – | Australien |
| AW | – | Aruba |
| BB | – | Barbados |
| BH | – | Bahrain |
| BM | – | Bermuda |
| CA | – | Kanada |
| CL | – | Chile |
| FJ | – | Fiji |
| FK | – | Falklandsöarna |
| HK | – | Hongkong |
| HR | – | Kroatien |
| JM | – | Jamaica |
| JP | – | Japan |
| KN | – | Saint Kitts och Nevis |
| KY | – | Caymanöarna |
| MS | – | Montserrat |
| MU | – | Mauritius |
| NC | – | Nya Kaledonien |
| NZ | – | Nya Zeeland |
| PF | – | Franska Polynesien |
| PM | – | Saint Pierre och Miquelon |
| RU | – | Ryssland |
| SG | – | Singapore |
| SH | – | Saint Helena |
| TW | – | Taiwan |
| US | – | Förenta staterna |
| VC | – | Saint Vincent och Grenadinerna |
| VU | – | Vanuatu |
| WF | – | Wallis- och Futunaöarna |
| YT | – | Mayotte” |

AC

–

Ascension

AE

–

Förenade arabemiraten

AG

–

Antigua och Barbuda

AN

–

Nederländska Antillerna

AU

–

Australien

AW

–

Aruba

BB

–

Barbados

BH

–

Bahrain

BM

–

Bermuda

CA

–

Kanada

CL

–

Chile

FJ

–

Fiji

FK

–

Falklandsöarna

HK

–

Hongkong

HR

–

Kroatien

JM

–

Jamaica

JP

–

Japan

KN

–

Saint Kitts och Nevis

KY

–

Caymanöarna

MS

–

Montserrat

MU

–

Mauritius

NC

–

Nya Kaledonien

NZ

–

Nya Zeeland

PF

–

Franska Polynesien

PM

–

Saint Pierre och Miquelon

RU

–

Ryssland

SG

–

Singapore

SH

–

Saint Helena

TW

–

Taiwan

US

–

Förenta staterna

VC

–

Saint Vincent och Grenadinerna

VU

–

Vanuatu

WF

–

Wallis- och Futunaöarna

YT

–

Mayotte”

---

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 426/2005

av den 15 mars 2005

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 17 juni 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import till gemenskapen av vissa appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Kina (ibland kallat ”det berörda landet”). |
| --- | --- |

(1)

Den 17 juni 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import till gemenskapen av vissa appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Kina (ibland kallat ”det berörda landet”).

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål ingivet av AIUFFASS (nedan kallad ”den klagande”), som är medlem i Euratex, såsom företrädare för sju enskilda tillverkare vilka svarar för en betydande del av gemenskapens produktion av den berörda produkten, dvs. i detta fall 26 % av gemenskapsproduktionen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och om därav följande väsentlig skada vilken ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål ingivet av AIUFFASS (nedan kallad ”den klagande”), som är medlem i Euratex, såsom företrädare för sju enskilda tillverkare vilka svarar för en betydande del av gemenskapens produktion av den berörda produkten, dvs. i detta fall 26 % av gemenskapsproduktionen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och om därav följande väsentlig skada vilken ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt den klagande, de exporterande tillverkarna, importörer, leverantörer, användare och användarsammanslutningar som såvitt känt var berörda samt företrädarna för Kina om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt den klagande, de exporterande tillverkarna, importörer, leverantörer, användare och användarsammanslutningar som såvitt känt var berörda samt företrädarna för Kina om att förfarandet hade inletts. De berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | De klagande tillverkarna, andra samarbetsvilliga tillverkare i gemenskapen, exporterande tillverkare, importörer, leverantörer, användare och intresseorganisationer för dem lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

De klagande tillverkarna, andra samarbetsvilliga tillverkare i gemenskapen, exporterande tillverkare, importörer, leverantörer, användare och intresseorganisationer för dem lämnade synpunkter. Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl till att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från sex av de sju gemenskapstillverkare som var med i klagomålet (ett företag kunde inte medverka till fullo eftersom det gjort konkurs), en annan gemenskapstillverkare, en leverantör, en icke-närstående importör och nio icke-närstående användare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från sex av de sju gemenskapstillverkare som var med i klagomålet (ett företag kunde inte medverka till fullo eftersom det gjort konkurs), en annan gemenskapstillverkare, en leverantör, en icke-närstående importör och nio icke-närstående användare i gemenskapen.

| (6) | För att de exporterande tillverkarna i Kina skulle kunna inge en begäran om behandling som företag verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller individuell behandling, om de så önskade, sände kommissionen även blanketter för ansökan om marknadsekonomisk status respektive individuell behandling till de kinesiska företag som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. 49 företag ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, och sju företag ansökte endast om individuell behandling. |
| --- | --- |

(6)

För att de exporterande tillverkarna i Kina skulle kunna inge en begäran om behandling som företag verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller individuell behandling, om de så önskade, sände kommissionen även blanketter för ansökan om marknadsekonomisk status respektive individuell behandling till de kinesiska företag som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. 49 företag ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen, och sju företag ansökte endast om individuell behandling.

| (7) | Mot bakgrund av det påtagligt stora antalet exporterande tillverkare, importörer och gemenskapstillverkare förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare, importörer och gemenskapstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 april 2003–31 mars 2004) som angavs i tillkännagivandet om inledande. Efter det att de inlämnade uppgifterna hade granskats, beslutades att ett stickprovsförfarande var nödvändigt endast när det gäller exportörerna. Urvalet för stickprovsundersökningen är baserat på den största representativa exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Det omfattar de åtta största exporterande kinesiska tillverkare (och dem närstående parter) som står för mer än 50 % av de samarbetsvilliga parternas exportvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av det påtagligt stora antalet exporterande tillverkare, importörer och gemenskapstillverkare förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och, i så fall, göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare, importörer och gemenskapstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 april 2003–31 mars 2004) som angavs i tillkännagivandet om inledande. Efter det att de inlämnade uppgifterna hade granskats, beslutades att ett stickprovsförfarande var nödvändigt endast när det gäller exportörerna. Urvalet för stickprovsundersökningen är baserat på den största representativa exportvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Det omfattar de åtta största exporterande kinesiska tillverkare (och dem närstående parter) som står för mer än 50 % av de samarbetsvilliga parternas exportvolym till gemenskapen.

| (8) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök genomfördes på platsen hos de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna och följande företag:






  a) | Tillverkare i gemenskapen







  — | Kontrollbesök utfördes på platsen hos sju gemenskapstillverkare i fyra olika länder. De samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna begärde i enlighet med artikel 19 i grundförordningen att deras uppgifter inte skulle offentliggöras, eftersom detta skulle få betydande negativa verkningar för dem. Deras begäran konstaterades vara tillräckligt väl underbyggd och beviljades därför. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök genomfördes på platsen hos de samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna och följande företag:

a)

Tillverkare i gemenskapen

—

Kontrollbesök utfördes på platsen hos sju gemenskapstillverkare i fyra olika länder. De samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna begärde i enlighet med artikel 19 i grundförordningen att deras uppgifter inte skulle offentliggöras, eftersom detta skulle få betydande negativa verkningar för dem. Deras begäran konstaterades vara tillräckligt väl underbyggd och beviljades därför.

| b) | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Wujiang Chemical Fabric Mill Co. Ltd.

| — | Shaoxing Tianlong import and export Ltd. |
| --- | --- |

—

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

| — | Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

| — | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

| — | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

| — | Hangzhou Delicacy Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

| — | Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

| — | Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (och det närstående företaget Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.). |
| --- | --- |

—

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. (och det närstående företaget Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.).

| c) | Icke-närstående importörer







  — | LE-GO – Hof (Tyskland). |
| --- | --- | --- |

c)

Icke-närstående importörer

—

LE-GO – Hof (Tyskland).

| d) | Leverantörer till gemenskapsindustrin







  — | Elana SA – Torun (Polen). |
| --- | --- | --- |

d)

Leverantörer till gemenskapsindustrin

—

Elana SA – Torun (Polen).

| e) | Användare i gemenskapen







  — | LE-GO – Hof (Tyskland). |
| --- | --- | --- |

e)

Användare i gemenskapen

—

LE-GO – Hof (Tyskland).

| (9) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Turkiet:






  — | Italteks Expo Grup A.A., Istanbul. |
| --- | --- | --- |

(9)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos följande företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land, i detta fall Turkiet:

—

Italteks Expo Grup A.A., Istanbul.

3.   Undersökningsperiod

| (10) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2003 till och med den 31 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av hur sådana faktorer som är relevanta för bedömningen av skada utvecklades omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(10)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 april 2003 till och med den 31 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av hur sådana faktorer som är relevanta för bedömningen av skada utvecklades omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

4.   Berörd produkt och likadan produkt

4.1   Berörd produkt

| (11) | Den berörda produkten är appreterade klädtyger av polyesterfilament, som är vävda av syntetiska filamentgarn innehållande minst 85 viktprocent texturerade eller otexturerade polyesterfilament, färgade eller tryckta. Den används normalt för klädapplikationer, t.ex. för tillverkning av foder till kläder och tillverkning av anoraker, sportkläder, skidkläder, underkläder och modeplagg. |
| --- | --- |

(11)

Den berörda produkten är appreterade klädtyger av polyesterfilament, som är vävda av syntetiska filamentgarn innehållande minst 85 viktprocent texturerade eller otexturerade polyesterfilament, färgade eller tryckta. Den används normalt för klädapplikationer, t.ex. för tillverkning av foder till kläder och tillverkning av anoraker, sportkläder, skidkläder, underkläder och modeplagg.

| (12) | Den berörda produkten tillverkas genom vävning av ofärgat polyesterfilamentgarn som därefter trycks eller färgas i syfte att erhålla ett visst mönster eller en viss färg. Den skiljer sig därför från oblekta eller blekta vävnader av syntetiska filamentgarn, som är en redan vävd men ännu inte färgad produkt, vilken utgör råmaterialet för den berörda produkten. Den kan också särskiljas från vävnader av polyesterfilament där färgat garn vävs till tyger och mönstret skapas genom vävning. Den senare produkten har andra grundläggande fysiska och kemiska egenskaper, eftersom det används ett annat råmaterial (färgat garn) och mönstret erhålles genom vävning och inte genom tryck eller färgning. Dessutom används sådana typer av appreterade vävnader normalt till mjuka möbeltyger, medan den berörda produkten nästan uteslutande används för tillverkning av kläder. |
| --- | --- |

(12)

Den berörda produkten tillverkas genom vävning av ofärgat polyesterfilamentgarn som därefter trycks eller färgas i syfte att erhålla ett visst mönster eller en viss färg. Den skiljer sig därför från oblekta eller blekta vävnader av syntetiska filamentgarn, som är en redan vävd men ännu inte färgad produkt, vilken utgör råmaterialet för den berörda produkten. Den kan också särskiljas från vävnader av polyesterfilament där färgat garn vävs till tyger och mönstret skapas genom vävning. Den senare produkten har andra grundläggande fysiska och kemiska egenskaper, eftersom det används ett annat råmaterial (färgat garn) och mönstret erhålles genom vävning och inte genom tryck eller färgning. Dessutom används sådana typer av appreterade vävnader normalt till mjuka möbeltyger, medan den berörda produkten nästan uteslutande används för tillverkning av kläder.

| (13) | Undersökningen visade att alla typer av den berörda produkten enligt definitionen i skäl 11, trots skillnader i fråga om flera av faktorerna, såsom färg, garnstorlek och slutbehandling, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och används för samma ändamål. Alla typer av den berörda produkten betraktas därför i detta antidumpningsförfarande som en och samma produkt. Den berörda produkten omfattas av KN-numren 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 och ex 5407 69 90. |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen visade att alla typer av den berörda produkten enligt definitionen i skäl 11, trots skillnader i fråga om flera av faktorerna, såsom färg, garnstorlek och slutbehandling, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och används för samma ändamål. Alla typer av den berörda produkten betraktas därför i detta antidumpningsförfarande som en och samma produkt. Den berörda produkten omfattas av KN-numren 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 och ex 5407 69 90.

4.2   Likadan produkt

| (14) | Inga skillnader konstaterades mellan den berörda produkten och de appreterade klädtyger av polyesterfilament som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina eller i Turkiet, vilket land fungerade som ett jämförbart land för fastställandet av normalvärdet när det gäller viss import från Kina. Båda produkttyperna har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. |
| --- | --- |

(14)

Inga skillnader konstaterades mellan den berörda produkten och de appreterade klädtyger av polyesterfilament som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kina eller i Turkiet, vilket land fungerade som ett jämförbart land för fastställandet av normalvärdet när det gäller viss import från Kina. Båda produkttyperna har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden.

| (15) | Likaledes konstaterades inga skillnader mellan den berörda produkten och de appreterade klädtyger av polyesterfilament som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden. De konstaterades också båda ha samma fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. |
| --- | --- |

(15)

Likaledes konstaterades inga skillnader mellan den berörda produkten och de appreterade klädtyger av polyesterfilament som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden. De konstaterades också båda ha samma fysiska och kemiska egenskaper och samma användningsområden.

| (16) | Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

B.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (17) | I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skall normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller de tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen skall normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Kina fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel när det gäller de tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (18) | Kriterierna för erhållande av marknadsekonomisk status är i korthet följande:






  1. | Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på de förutsättningar som råder på marknaden utan något statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(18)

Kriterierna för erhållande av marknadsekonomisk status är i korthet följande:

1.

Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på de förutsättningar som råder på marknaden utan något statligt inflytande.

| 2. | Företagens räkenskaper är föremål för självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagens räkenskaper är föremål för självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagstiftning om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (19) | I den nuvarande undersökningen gav sig 49 exporterande tillverkare i Kina till känna och begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. Alla enskilda ansökningar om marknadsekonomisk status analyserades. På grund av det stora antal företag som berördes genomfördes undersökningar på plats endast hos åtta företag (skäl 7). När det gäller de återstående företagen gjordes en noggrann skrivbordsundersökning av alla uppgifter som lämnats in, och en omfattande skriftväxling ägde rum med de berörda företag för vilka det saknades uppgifter i inlagorna, eller i de fall där dessa uppgifter var oklara. I de fall den sökande i Kina hade ett dotterbolag eller ett annat närstående företag som också tillverkade eller exporterade den berörda produkten uppmanades även den närstående parten att fylla i en blankett för marknadsekonomisk status. Marknadsekonomisk status kan beviljas endast om samtliga närstående företag uppfyller de villkor som anges ovan. |
| --- | --- |

(19)

I den nuvarande undersökningen gav sig 49 exporterande tillverkare i Kina till känna och begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. Alla enskilda ansökningar om marknadsekonomisk status analyserades. På grund av det stora antal företag som berördes genomfördes undersökningar på plats endast hos åtta företag (skäl 7). När det gäller de återstående företagen gjordes en noggrann skrivbordsundersökning av alla uppgifter som lämnats in, och en omfattande skriftväxling ägde rum med de berörda företag för vilka det saknades uppgifter i inlagorna, eller i de fall där dessa uppgifter var oklara. I de fall den sökande i Kina hade ett dotterbolag eller ett annat närstående företag som också tillverkade eller exporterade den berörda produkten uppmanades även den närstående parten att fylla i en blankett för marknadsekonomisk status. Marknadsekonomisk status kan beviljas endast om samtliga närstående företag uppfyller de villkor som anges ovan.

| (20) | När det gäller de företag beträffande vilka undersökningar genomfördes på plats visade undersökningen att tre av de åtta exporterande kinesiska tillverkarna uppfyllde samtliga villkor för marknadsekonomisk status (se förteckningen över företag i skäl 23). Ansökningarna från de fem andra företagen måste avslås. De kriterier som inte uppfylldes av de fem exporterande tillverkarna anges i tabellen nedan. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller de företag beträffande vilka undersökningar genomfördes på plats visade undersökningen att tre av de åtta exporterande kinesiska tillverkarna uppfyllde samtliga villkor för marknadsekonomisk status (se förteckningen över företag i skäl 23). Ansökningarna från de fem andra företagen måste avslås. De kriterier som inte uppfylldes av de fem exporterande tillverkarna anges i tabellen nedan.

| (21) | När det gäller de återstående 41 företagen var slutsatsen från den undersökning som genomfördes för varje enskilt företag att marknadsekonomisk status inte borde beviljas 19 företag, eftersom de uppenbarligen inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Tio av dessa 19 företag ansågs inte samarbeta i tillräcklig utsträckning i undersökningen, eftersom de inte lämnade de nödvändiga begärda upplysningarna. Inte ens efter det att de mottagit en skrivelse om att deras svar var ofullständiga, kunde dessa företag på ett tillfredsställande sätt visa att de själva, eller de dem närstående företag som deltog i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten, uppfyllde de relevanta kriterierna vad gäller marknadsekonomisk status. De kriterier som inte uppfyllts av de övriga nio av dessa 19 företag anges också i tabellen nedan. De återstående 22 företagen kunde bevisa att de uppfyllde de fem relevanta kriterierna för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(21)

När det gäller de återstående 41 företagen var slutsatsen från den undersökning som genomfördes för varje enskilt företag att marknadsekonomisk status inte borde beviljas 19 företag, eftersom de uppenbarligen inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Tio av dessa 19 företag ansågs inte samarbeta i tillräcklig utsträckning i undersökningen, eftersom de inte lämnade de nödvändiga begärda upplysningarna. Inte ens efter det att de mottagit en skrivelse om att deras svar var ofullständiga, kunde dessa företag på ett tillfredsställande sätt visa att de själva, eller de dem närstående företag som deltog i tillverkningen eller försäljningen av den berörda produkten, uppfyllde de relevanta kriterierna vad gäller marknadsekonomisk status. De kriterier som inte uppfyllts av de övriga nio av dessa 19 företag anges också i tabellen nedan. De återstående 22 företagen kunde bevisa att de uppfyllde de fem relevanta kriterierna för marknadsekonomisk status.

| (22) | Nedanstående tabell innehåller en sammanfattning av vad som fastställts för vart och ett av de företag som inte beviljats marknadsekonomisk status mot bakgrund av de fem kriterier som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen.










  Villkor | Företag |
| --- | --- | --- |
| Artikel 2.7 c
  första strecksatsen | Artikel 2.7 c
  andra strecksatsen | Artikel 2.7 c
  tredje strecksatsen | Artikel 2.7 c
  fjärde strecksatsen | Artikel 2.7 c
  femte strecksatsen |
| 1 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 2 | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 3 | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 4 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 5 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 6 | Uppfyllt | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 7 | Uppfyllt | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 8 | Uppfyllt | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 9 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 10 | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 11 | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 12 | Uppfyllt | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 13 | Uppfyllt | Uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| 14 | Ej uppfyllt | Ej uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt | Uppfyllt |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret från samarbetsvilliga kinesiska exportörer. |

(22)

Nedanstående tabell innehåller en sammanfattning av vad som fastställts för vart och ett av de företag som inte beviljats marknadsekonomisk status mot bakgrund av de fem kriterier som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen.

Villkor

Företag

Artikel 2.7 c

första strecksatsen

Artikel 2.7 c

andra strecksatsen

Artikel 2.7 c

tredje strecksatsen

Artikel 2.7 c

fjärde strecksatsen

Artikel 2.7 c

femte strecksatsen

1

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

2

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

3

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

4

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

5

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

6

Uppfyllt

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

7

Uppfyllt

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

8

Uppfyllt

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

9

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

10

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

11

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

12

Uppfyllt

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

13

Uppfyllt

Uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

14

Ej uppfyllt

Ej uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Uppfyllt

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret från samarbetsvilliga kinesiska exportörer.

| (23) | På denna grundval är de exporterande tillverkare i Kina som beviljats marknadsekonomisk status följande:






  1. | Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(23)

På denna grundval är de exporterande tillverkare i Kina som beviljats marknadsekonomisk status följande:

1.

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

| 2. | Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. |
| --- | --- |

2.

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

| 3. | Hangzhou Delicacy Co. Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

| 4. | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- | --- |

4.

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

| 5. | Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

| 6. | Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

6.

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

| 7. | Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

7.

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

| 8. | Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

8.

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

| 9. | Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

9.

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

| 10. | Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

10.

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

| 11. | Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

11.

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

| 12. | Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

12.

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

| 13. | Nantong Teijin Co. Ltd. |
| --- | --- |

13.

Nantong Teijin Co. Ltd.

| 14. | Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

14.

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

| 15. | Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

15.

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

| 16. | Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

16.

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

| 17. | Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

17.

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

| 18. | Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

18.

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

| 19. | Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

19.

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

| 20. | Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. |
| --- | --- |

20.

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

| 21. | Zheijang Tianyuan Textile printing and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

21.

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dyeing Co. Ltd.

| 22. | Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

22.

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

| 23. | Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

23.

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

| 24. | Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. |
| --- | --- |

24.

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

| 25. | Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. |
| --- | --- |

25.

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

2.   Individuell behandling

| (24) | I enlighet med artikel 2.7 a bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikel 2.7, utom i de fall där företagen kan bevisa att de uppfyller alla kriterier som fastställs i artikel 9.5 i grundförordningen för erhållande av individuell behandling. |
| --- | --- |

(24)

I enlighet med artikel 2.7 a bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av artikel 2.7, utom i de fall där företagen kan bevisa att de uppfyller alla kriterier som fastställs i artikel 9.5 i grundförordningen för erhållande av individuell behandling.

| (25) | De exporterande tillverkare som ansökte om marknadsekonomisk status ansökte även om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Ytterligare sju exporterande tillverkare ansökte endast om individuell behandling. |
| --- | --- |

(25)

De exporterande tillverkare som ansökte om marknadsekonomisk status ansökte även om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. Ytterligare sju exporterande tillverkare ansökte endast om individuell behandling.

| (26) | För det första konstaterades det när det gäller de företag som ansökte om men inte erhöll marknadsekonomisk status att 13 företag uppfyllde alla de krav för individuell behandling som anges i artikel 9.5 i grundförordningen. Vad de övriga företagen beträffar samarbetade tio av dem inte i tillräckligt hög grad för att beviljas marknadsekonomisk status, och deras samarbetsnivå var så låg att deras bevisning inte ens var tillräcklig för att underbygga en ansökan om individuell behandling. Ett annat företag kunde inte beviljas individuell behandling, eftersom det inte i tillräcklig utsträckning kunde bevisa att dess exportpriser och exportmängder samt dess försäljningsvillkor bestäms fritt. När det gäller merparten av exportförsäljningen var det i själva verket inte ens möjligt att fastställa den slutliga kunden eller betalningen av varorna, och företaget kunde under dessa omständigheter inte skingra de starka misstankarna om statlig inblandning i företagets prissättning. |
| --- | --- |

(26)

För det första konstaterades det när det gäller de företag som ansökte om men inte erhöll marknadsekonomisk status att 13 företag uppfyllde alla de krav för individuell behandling som anges i artikel 9.5 i grundförordningen. Vad de övriga företagen beträffar samarbetade tio av dem inte i tillräckligt hög grad för att beviljas marknadsekonomisk status, och deras samarbetsnivå var så låg att deras bevisning inte ens var tillräcklig för att underbygga en ansökan om individuell behandling. Ett annat företag kunde inte beviljas individuell behandling, eftersom det inte i tillräcklig utsträckning kunde bevisa att dess exportpriser och exportmängder samt dess försäljningsvillkor bestäms fritt. När det gäller merparten av exportförsäljningen var det i själva verket inte ens möjligt att fastställa den slutliga kunden eller betalningen av varorna, och företaget kunde under dessa omständigheter inte skingra de starka misstankarna om statlig inblandning i företagets prissättning.

| (27) | För det andra konstaterades att av de sju företag som endast begärde individuell behandling uppfyllde fem kraven i artikel 9.5 i grundförordningen. De båda andra företagen kunde inte på ett tillfredsställande sätt bevisa att deras exportpriser och exportmängder samt deras försäljningsvillkor fastställdes fritt och utan statlig inblandning. Inget av de båda företagen lämnade de nödvändiga begärda upplysningarna, dvs. företagens gällande bolagsordning under hela undersökningsperioden, och ett av dem konstaterades också vara statsägt under större delen av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(27)

För det andra konstaterades att av de sju företag som endast begärde individuell behandling uppfyllde fem kraven i artikel 9.5 i grundförordningen. De båda andra företagen kunde inte på ett tillfredsställande sätt bevisa att deras exportpriser och exportmängder samt deras försäljningsvillkor fastställdes fritt och utan statlig inblandning. Inget av de båda företagen lämnade de nödvändiga begärda upplysningarna, dvs. företagens gällande bolagsordning under hela undersökningsperioden, och ett av dem konstaterades också vara statsägt under större delen av undersökningsperioden.

| (28) | Slutsatsen var därför att följande 18 företag borde beviljas individuell behandling:






  1. | Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. |
| --- | --- | --- |

(28)

Slutsatsen var därför att följande 18 företag borde beviljas individuell behandling:

1.

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

| 2. | Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

2.

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

| 3. | Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

| 4. | Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

4.

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

| 5. | Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

5.

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

| 6. | Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. |
| --- | --- |

6.

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

| 7. | Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

7.

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

| 8. | Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. |
| --- | --- |

8.

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

| 9. | Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

9.

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

| 10. | Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

10.

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

| 11. | Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.(och det närstående företaget Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.). |
| --- | --- |

11.

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.(och det närstående företaget Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.).

| 12. | Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. |
| --- | --- |

12.

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

| 13. | Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. |
| --- | --- |

13.

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

| 14. | Shaoxing Tianlong import and export Ltd. |
| --- | --- |

14.

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

| 15. | Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. |
| --- | --- |

15.

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

| 16. | Zheijang Golden time printing and Dyeing knitwear Co. Ltd. |
| --- | --- |

16.

Zheijang Golden time printing and Dyeing knitwear Co. Ltd.

| 17. | Zheijang Golden tree SLK printing Dyeing and Sandwashing Co. Ltd. |
| --- | --- |

17.

Zheijang Golden tree SLK printing Dyeing and Sandwashing Co. Ltd.

| 18. | Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co. Ltd. |
| --- | --- |

18.

Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co. Ltd.

3.   Stickprovsförfarande

| (29) | Det erinras om att det mot bakgrund av det stora antalet inblandade företag beslutades att ett stickprovsförfarande skulle användas, och att åtta företag med den största exportvolymen till EU valdes ut för detta ändamål i samförstånd med de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

(29)

Det erinras om att det mot bakgrund av det stora antalet inblandade företag beslutades att ett stickprovsförfarande skulle användas, och att åtta företag med den största exportvolymen till EU valdes ut för detta ändamål i samförstånd med de kinesiska myndigheterna.

| (30) | När det gäller detta visade undersökningen att av de åtta ursprungligen utvalda företagen kunde marknadsekonomisk status beviljas tre företag och individuell behandling fyra av de berörda företagen. Stickprovsförfarande har därför tillämpats mot denna bakgrund. |
| --- | --- |

(30)

När det gäller detta visade undersökningen att av de åtta ursprungligen utvalda företagen kunde marknadsekonomisk status beviljas tre företag och individuell behandling fyra av de berörda företagen. Stickprovsförfarande har därför tillämpats mot denna bakgrund.

4.   Normalvärde

4.1   Fastställande av normalvärde för exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status

| (31) | När det gäller normalvärdet fastställde kommissionen först för varje berörd exporterande tillverkare huruvida företagets sammanlagda inhemska försäljning av appreterade klädtyger av polysterfilament var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på den inhemska marknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden för varje exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av tillverkarens sammanlagda exportförsäljningsvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(31)

När det gäller normalvärdet fastställde kommissionen först för varje berörd exporterande tillverkare huruvida företagets sammanlagda inhemska försäljning av appreterade klädtyger av polysterfilament var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på den inhemska marknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden för varje exporterande tillverkare motsvarade minst 5 % av tillverkarens sammanlagda exportförsäljningsvolym till gemenskapen.

| (32) | För de exporterande tillverkare som totalt sett hade en representativ försäljning på den inhemska marknaden fastställde kommissionen därefter vilka typer av appreterade klädtyger av polyesterfilament sålda på den inhemska marknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(32)

För de exporterande tillverkare som totalt sett hade en representativ försäljning på den inhemska marknaden fastställde kommissionen därefter vilka typer av appreterade klädtyger av polyesterfilament sålda på den inhemska marknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen.

| (33) | För var och en av dessa typer fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss typ ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda inhemska försäljningen av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportförsäljningen till gemenskapen av den jämförbara typen. |
| --- | --- |

(33)

För var och en av dessa typer fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss typ ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda inhemska försäljningen av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportförsäljningen till gemenskapen av den jämförbara typen.

| (34) | Kommissionen undersökte även huruvida den inhemska försäljningen av varje typ av den berörda produkten kunde anses ha skett vid normal handel genom att fastställa andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen undersökte även huruvida den inhemska försäljningen av varje typ av den berörda produkten kunde anses ha skett vid normal handel genom att fastställa andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder.

| (35) | I de fall där försäljningsvolymen av en viss typ av appreterade klädtyger av polyesterfilament, såld till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lika högt som eller högre än dess tillverkningskostnad, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna på all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(35)

I de fall där försäljningsvolymen av en viss typ av appreterade klädtyger av polyesterfilament, såld till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lika högt som eller högre än dess tillverkningskostnad, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna på all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (36) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en viss typ av appreterade klädtyger av polyesterfilament utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lägre än tillverkningskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, som beräknades som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. |
| --- | --- |

(36)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en viss typ av appreterade klädtyger av polyesterfilament utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lägre än tillverkningskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, som beräknades som ett vägt genomsnitt av endast den lönsamma försäljningen av denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen.

| (37) | I de fall slutligen där den lönsamma försäljningsvolymen för alla typer utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den berörda typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle vara lämpligt att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset. |
| --- | --- |

(37)

I de fall slutligen där den lönsamma försäljningsvolymen för alla typer utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den berörda typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle vara lämpligt att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset.

| (38) | I de fall där det inte var möjligt att använda de inhemska priserna för en särskild typ som sålts av en exporterande tillverkare, användes ett konstruerat normalvärde i stället för andra exporterande tillverkares inhemska priser. På grund av antalet olika typer och de många faktorer (såsom typ av fibrer, garnstorlek och färdigbehandling) som påverkar dem, skulle användandet av andra exporterande tillverkares priser på den inhemska marknaden ha inneburit att en mängd justeringar måste göras, varav de flesta skulle ha baserats på uppskattningar. Kommissionen ansåg därför att konstruerandet av ett normalvärde för varje exporterande tillverkare var en lämpligare metod. |
| --- | --- |

(38)

I de fall där det inte var möjligt att använda de inhemska priserna för en särskild typ som sålts av en exporterande tillverkare, användes ett konstruerat normalvärde i stället för andra exporterande tillverkares inhemska priser. På grund av antalet olika typer och de många faktorer (såsom typ av fibrer, garnstorlek och färdigbehandling) som påverkar dem, skulle användandet av andra exporterande tillverkares priser på den inhemska marknaden ha inneburit att en mängd justeringar måste göras, varav de flesta skulle ha baserats på uppskattningar. Kommissionen ansåg därför att konstruerandet av ett normalvärde för varje exporterande tillverkare var en lämpligare metod.

| (39) | I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades därför normalvärdet genom att man adderade varje exportörs tillverkningskostnader för de exporterade typerna, vid behov justerade, med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. För detta ändamål undersökte kommissionen huruvida uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för var och en av de exporterande tillverkarna på den inhemska marknaden var tillförlitliga. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades därför normalvärdet genom att man adderade varje exportörs tillverkningskostnader för de exporterade typerna, vid behov justerade, med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. För detta ändamål undersökte kommissionen huruvida uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för var och en av de exporterande tillverkarna på den inhemska marknaden var tillförlitliga.

| (40) | De faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna på den inhemska marknaden bedömdes som tillförlitliga när det berörda företagets sammanlagda försäljning på den marknaden kunde anses som representativ i förhållande till volymen av exportförsäljningen till gemenskapen. Den inhemska vinstmarginalen fastställdes på grundval av den inhemska försäljningen av de typer som såldes vid normal handel. Vid denna beräkning användes den metod som anges i skäl 34. I de fall där dessa kriterier inte var uppfyllda, användes ett vägt genomsnitt av de administrations- och försäljningskostnader och andra allmänna kostnader samt de vinstmarginaler som noterats för de övriga företag som hade representativ försäljning vid normal handel i det berörda landet. |
| --- | --- |

(40)

De faktiska försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna på den inhemska marknaden bedömdes som tillförlitliga när det berörda företagets sammanlagda försäljning på den marknaden kunde anses som representativ i förhållande till volymen av exportförsäljningen till gemenskapen. Den inhemska vinstmarginalen fastställdes på grundval av den inhemska försäljningen av de typer som såldes vid normal handel. Vid denna beräkning användes den metod som anges i skäl 34. I de fall där dessa kriterier inte var uppfyllda, användes ett vägt genomsnitt av de administrations- och försäljningskostnader och andra allmänna kostnader samt de vinstmarginaler som noterats för de övriga företag som hade representativ försäljning vid normal handel i det berörda landet.

| (41) | Två företag hade totalt sett en representativ försäljning, men det konstaterades att endast vissa typer av den berörda produkt som exporterades såldes på den inhemska marknaden eller såldes vid normal handel på den inhemska marknaden. För de återstående typer av appreterade klädtyger av polyesterfilament som exporterades av dessa företag måste normalvärdet konstrueras enligt den metod som beskrivs i skälen 38–40. |
| --- | --- |

(41)

Två företag hade totalt sett en representativ försäljning, men det konstaterades att endast vissa typer av den berörda produkt som exporterades såldes på den inhemska marknaden eller såldes vid normal handel på den inhemska marknaden. För de återstående typer av appreterade klädtyger av polyesterfilament som exporterades av dessa företag måste normalvärdet konstrueras enligt den metod som beskrivs i skälen 38–40.

| (42) | Ett företag konstaterades inte ha en totalt sett representativ försäljning av appreterade klädtyger av polyesterfilament på den inhemska marknaden, och normalvärdet måste därför konstrueras enligt den metod som det redogörs för i skälen 38–40. |
| --- | --- |

(42)

Ett företag konstaterades inte ha en totalt sett representativ försäljning av appreterade klädtyger av polyesterfilament på den inhemska marknaden, och normalvärdet måste därför konstrueras enligt den metod som det redogörs för i skälen 38–40.

| (43) | Det bör påpekas att i fråga om två företag visade undersökningen att inte alla relevanta kostnader togs upp i de tillverkningskostnader som dessa företag rapporterade, och justeringar har därför gjorts i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(43)

Det bör påpekas att i fråga om två företag visade undersökningen att inte alla relevanta kostnader togs upp i de tillverkningskostnader som dessa företag rapporterade, och justeringar har därför gjorts i enlighet med detta.

4.2   Fastställande av normalvärde för alla exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status

a)   Jämförbart land

| (44) | I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställdes normalvärdet för företag som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(44)

I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställdes normalvärdet för företag som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.

| (45) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att för fastställande av normalvärde för Kina använda Mexiko som ett lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val. |
| --- | --- |

(45)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att för fastställande av normalvärde för Kina använda Mexiko som ett lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val.

| (46) | Flera exporterande tillverkare i Kina som inte beviljats marknadsekonomisk status gjorde invändningar mot detta förslag. De viktigaste argumenten var att Mexiko inte ansågs vara ett lämpligt jämförbart land på grund av dess begränsade tillverkningsvolym och begränsade antal tillverkare jämfört med Kina. Frågeformulär sändes till alla kända exporterande tillverkare i Mexiko, men inget svar mottogs. Mexiko kunde därför inte väljas som jämförbart land. |
| --- | --- |

(46)

Flera exporterande tillverkare i Kina som inte beviljats marknadsekonomisk status gjorde invändningar mot detta förslag. De viktigaste argumenten var att Mexiko inte ansågs vara ett lämpligt jämförbart land på grund av dess begränsade tillverkningsvolym och begränsade antal tillverkare jämfört med Kina. Frågeformulär sändes till alla kända exporterande tillverkare i Mexiko, men inget svar mottogs. Mexiko kunde därför inte väljas som jämförbart land.

| (47) | Kommissionen övervägde därför alternativa lösningar och konstaterade att Turkiet kunde anses vara ett lämpligt jämförbart land. Undersökningen visade att Turkiet faktiskt är en konkurrensutsatt marknad för den berörda produkten med flera inhemska olika stora tillverkare och betydande import från tredjeland. De inhemska tillverkarna konstaterades tillverka produkttyper liknande dem som tillverkas i Kina och ha liknande tillverkningsmetoder. Den turkiska marknaden bedömdes därför vara tillräckligt representativ för fastställande av normalvärde. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen övervägde därför alternativa lösningar och konstaterade att Turkiet kunde anses vara ett lämpligt jämförbart land. Undersökningen visade att Turkiet faktiskt är en konkurrensutsatt marknad för den berörda produkten med flera inhemska olika stora tillverkare och betydande import från tredjeland. De inhemska tillverkarna konstaterades tillverka produkttyper liknande dem som tillverkas i Kina och ha liknande tillverkningsmetoder. Den turkiska marknaden bedömdes därför vara tillräckligt representativ för fastställande av normalvärde.

| (48) | Alla kända exporterande tillverkare i Turkiet kontaktades, och ett företag gick med på att samarbeta. Ett frågeformulär sändes därför till denna tillverkare, och de uppgifter som lämnats i svaret kontrollerades på platsen. |
| --- | --- |

(48)

Alla kända exporterande tillverkare i Turkiet kontaktades, och ett företag gick med på att samarbeta. Ett frågeformulär sändes därför till denna tillverkare, och de uppgifter som lämnats i svaret kontrollerades på platsen.

b)   Fastställande av normalvärde

| (49) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Turkiet för produkttyper som konstaterats ha sålts vid normal handel, i enlighet med den metod som anges i skäl 35. Där det var nödvändigt justerades dessa priser i syfte att sörja för en rättvis jämförelse med de produkttyper som exporterades till gemenskapen av de berörda kinesiska tillverkarna. |
| --- | --- |

(49)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den inhemska marknaden i Turkiet för produkttyper som konstaterats ha sålts vid normal handel, i enlighet med den metod som anges i skäl 35. Där det var nödvändigt justerades dessa priser i syfte att sörja för en rättvis jämförelse med de produkttyper som exporterades till gemenskapen av de berörda kinesiska tillverkarna.

| (50) | Till följd av detta fastställdes normalvärdet som det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris som den samarbetsvilliga tillverkaren i Turkiet tagit ut av icke-närstående kunder. |
| --- | --- |

(50)

Till följd av detta fastställdes normalvärdet som det vägda genomsnittliga inhemska försäljningspris som den samarbetsvilliga tillverkaren i Turkiet tagit ut av icke-närstående kunder.

5.   Exportpris

| (51) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(51)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (52) | När det gäller de företag som beviljats individuell behandling exporterades den berörda produkten direkt till icke-närstående kunder i gemenskapen, och exportpriset beräknades därför i enlighet med den metod som anges i skäl 51. |
| --- | --- |

(52)

När det gäller de företag som beviljats individuell behandling exporterades den berörda produkten direkt till icke-närstående kunder i gemenskapen, och exportpriset beräknades därför i enlighet med den metod som anges i skäl 51.

6.   Jämförelse

| (53) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. I syfte att sörja för en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar för transport och försäkring, kredit, provisioner och bankavgifter beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. Justeringar gjordes också i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen i de fall där exportförsäljningen skedde via ett närstående företag i ett annat land än det berörda landet eller gemenskapen. |
| --- | --- |

(53)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. I syfte att sörja för en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar för transport och försäkring, kredit, provisioner och bankavgifter beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. Justeringar gjordes också i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen i de fall där exportförsäljningen skedde via ett närstående företag i ett annat land än det berörda landet eller gemenskapen.

| (54) | Det konstaterades att en lägre mervärdesskatt återbetalas på exportförsäljningen än på den inhemska försäljningen. För att ta hänsyn till denna skillnad justerades exportpriserna på grundval av skillnaderna när det gäller återbetald moms mellan exportförsäljningen och den inhemska försäljningen, dvs. med 2 % år 2003 och 4 % år 2004. |
| --- | --- |

(54)

Det konstaterades att en lägre mervärdesskatt återbetalas på exportförsäljningen än på den inhemska försäljningen. För att ta hänsyn till denna skillnad justerades exportpriserna på grundval av skillnaderna när det gäller återbetald moms mellan exportförsäljningen och den inhemska försäljningen, dvs. med 2 % år 2003 och 4 % år 2004.

7.   Dumpningsmarginal

7.1   För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling

a)   Marknadsekonomisk status

| (55) | För de tre företag som beviljats marknadsekonomisk status efter undersökningen på plats och som ingick i urvalet, jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Eftersom dessa tre företag var varandra närstående, beräknades den preliminära dumpningsmarginalen uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns som ett vägt genomsnitt av de tre samarbetsvilliga tillverkarnas dumpningsmarginaler, i enlighet med gemenskapens praxis för exporterande tillverkare som är varandra närstående. |
| --- | --- |

(55)

För de tre företag som beviljats marknadsekonomisk status efter undersökningen på plats och som ingick i urvalet, jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. Eftersom dessa tre företag var varandra närstående, beräknades den preliminära dumpningsmarginalen uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns som ett vägt genomsnitt av de tre samarbetsvilliga tillverkarnas dumpningsmarginaler, i enlighet med gemenskapens praxis för exporterande tillverkare som är varandra närstående.

| (56) | De återstående 22 företag som beviljats marknadsekonomisk status, men som inte ingick i urvalet, tilldelades en preliminär dumpningsmarginal motsvarande nivån för den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts preliminärt för de parter som ingick i urvalet och som beviljats marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(56)

De återstående 22 företag som beviljats marknadsekonomisk status, men som inte ingick i urvalet, tilldelades en preliminär dumpningsmarginal motsvarande nivån för den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts preliminärt för de parter som ingick i urvalet och som beviljats marknadsekonomisk status.

b)   Individuell behandling

| (57) | För de fyra företag som ingick i urvalet och som beviljats individuell behandling jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset till gemenskapen. När det gäller de återstående 18 företag som beviljats individuell behandling, men som inte ingick i urvalet, fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen på samma nivå som den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts preliminärt för de parter i urvalet som beviljats individuell behandling. |
| --- | --- |

(57)

För de fyra företag som ingick i urvalet och som beviljats individuell behandling jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet med det vägda genomsnittliga exportpriset till gemenskapen. När det gäller de återstående 18 företag som beviljats individuell behandling, men som inte ingick i urvalet, fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen på samma nivå som den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts preliminärt för de parter i urvalet som beviljats individuell behandling.

| (58) | De preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,0 % |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 42,3 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 81,9 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 36,3 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 42,3 % |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 70,3 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Golden time printing and Dyeing knitwear Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dyeing and Sandwshing Co. Ltd. | 42,3 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co. Ltd. | 42,3 % |

(58)

De preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,0 %

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

20,0 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,0 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,0 %

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,0 %

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

42,3 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

42,3 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

81,9 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

36,3 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

42,3 %

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

70,3 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Golden time printing and Dyeing knitwear Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Golden tree SLK printing Dyeing and Sandwshing Co. Ltd.

42,3 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co. Ltd.

42,3 %

7.2   För alla andra exporterande tillverkare

| (59) | I syfte att beräkna en landsomfattande dumpningsmarginal för alla övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. Den totala importen av den berörda produkten med ursprung i Kina, beräknad på grundval av uppgifter från Eurostat, jämfördes med svaren i det frågeformulär som mottagits från exportörer i Kina. På denna grundval, och med beaktande av den höga grad av fragmentering som kännetecknar exportindustrins uppbyggnad, fastställdes att samarbetsviljan var stor, dvs. att den motsvarade 77 % av den samlade kinesiska exporten till gemenskapen. |
| --- | --- |

(59)

I syfte att beräkna en landsomfattande dumpningsmarginal för alla övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet hade varit. Den totala importen av den berörda produkten med ursprung i Kina, beräknad på grundval av uppgifter från Eurostat, jämfördes med svaren i det frågeformulär som mottagits från exportörer i Kina. På denna grundval, och med beaktande av den höga grad av fragmentering som kännetecknar exportindustrins uppbyggnad, fastställdes att samarbetsviljan var stor, dvs. att den motsvarade 77 % av den samlade kinesiska exporten till gemenskapen.

| (60) | Dumpningsmarginalen beräknades därför med hjälp av det vägda genomsnittliga exportpris som rapporterats av en samarbetsvillig exportör, som varken beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling, och det exportpris som erhållits från Eurostat, samt genom en jämförelse mellan det uppkomna priset och det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet för jämförbara produkttyper. Användningen av Eurostat-uppgifter som tillgängliga uppgifter från enligt artikel 18 i grundförordningen var nödvändig, eftersom det saknades närmare uppgifter om exportpriserna för att fastställa den landsomfattande tullen. |
| --- | --- |

(60)

Dumpningsmarginalen beräknades därför med hjälp av det vägda genomsnittliga exportpris som rapporterats av en samarbetsvillig exportör, som varken beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling, och det exportpris som erhållits från Eurostat, samt genom en jämförelse mellan det uppkomna priset och det vägda genomsnittliga normalvärde som fastställts för det jämförbara landet för jämförbara produkttyper. Användningen av Eurostat-uppgifter som tillgängliga uppgifter från enligt artikel 18 i grundförordningen var nödvändig, eftersom det saknades närmare uppgifter om exportpriserna för att fastställa den landsomfattande tullen.

| (61) | På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 109,3 % av priset cif vid gemenskapens gräns. |
| --- | --- |

(61)

På denna grundval fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 109,3 % av priset cif vid gemenskapens gräns.

C.   SKADA

1.   Tillverkning i gemenskapen

| (62) | Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av följande företag:






  — | Sju klagande gemenskapstillverkare och en annan tillverkare som helt stödde klagomålet. Dessa står för en tillverkning av 97 miljoner löpmeter. Sju av dem samarbetade till fullo med kommissionen under undersökningen, och en av dem kunde endast samarbeta till en viss del på grund av insolvens. |
| --- | --- | --- |

(62)

Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av följande företag:

—

Sju klagande gemenskapstillverkare och en annan tillverkare som helt stödde klagomålet. Dessa står för en tillverkning av 97 miljoner löpmeter. Sju av dem samarbetade till fullo med kommissionen under undersökningen, och en av dem kunde endast samarbeta till en viss del på grund av insolvens.

| — | Tolv andra tillverkare som har en tillverkning av cirka 59 miljoner löpmeter och som stödde förfarandena och lämnade vissa allmänna upplysningar angående produktion och försäljning. |
| --- | --- |

—

Tolv andra tillverkare som har en tillverkning av cirka 59 miljoner löpmeter och som stödde förfarandena och lämnade vissa allmänna upplysningar angående produktion och försäljning.

| — | Andra gemenskapstillverkare som inte tillhörde de klagande och inte samarbetade i förfarandet, men som inte heller motsatte sig det. |
| --- | --- |

—

Andra gemenskapstillverkare som inte tillhörde de klagande och inte samarbetade i förfarandet, men som inte heller motsatte sig det.

| (63) | Alla dessa företags produktion utgör gemenskapens totala produktion av appreterade klädtyger av polyesterfilament och beräknas till cirka 330 miljoner löpmeter. |
| --- | --- |

(63)

Alla dessa företags produktion utgör gemenskapens totala produktion av appreterade klädtyger av polyesterfilament och beräknas till cirka 330 miljoner löpmeter.

2.   Definition av gemenskapsindustrin

| (64) | Den samlade produktionen för de sju gemenskapstillverkare som samarbetade till fullo ut i undersökningen var 97 miljoner löpmeter under undersökningsperioden, eller cirka 30 % av den beräknade totala produktionen av appreterade klädtyger av polyesterfilament i gemenskapen. De sju gemenskapstillverkare som samarbetade till fullo har därför preliminärt ansetts utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(64)

Den samlade produktionen för de sju gemenskapstillverkare som samarbetade till fullo ut i undersökningen var 97 miljoner löpmeter under undersökningsperioden, eller cirka 30 % av den beräknade totala produktionen av appreterade klädtyger av polyesterfilament i gemenskapen. De sju gemenskapstillverkare som samarbetade till fullo har därför preliminärt ansetts utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

3.   Förbrukning i gemenskapen

| (65) | Den synbara förbrukningen av appreterade klädtyger av polyesterfilament i gemenskapen fastställdes på grundval av följande:






  — | Den totala importen av appreterade klädtyger av polyesterfilament till gemenskapen enligt uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av exporterande tillverkare. |
| --- | --- | --- |

(65)

Den synbara förbrukningen av appreterade klädtyger av polyesterfilament i gemenskapen fastställdes på grundval av följande:

—

Den totala importen av appreterade klädtyger av polyesterfilament till gemenskapen enligt uppgifter från Eurostat och de uppgifter som lämnats av exporterande tillverkare.

| — | Gemenskapsindustrins sammanlagda kontrollerade försäljning på gemenskapsmarknaden enligt vad som angivits i de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de sju samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna. |
| --- | --- |

—

Gemenskapsindustrins sammanlagda kontrollerade försäljning på gemenskapsmarknaden enligt vad som angivits i de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de sju samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna.

| — | Försäljningsuppgifter från de tolv andra gemenskapstillverkare som lämnat vissa allmänna upplysningar. |
| --- | --- |

—

Försäljningsuppgifter från de tolv andra gemenskapstillverkare som lämnat vissa allmänna upplysningar.

| — | Försäljningsuppgifter från alla de övriga gemenskapstillverkarna beräknade på grundval av uppgifter om produktion. |
| --- | --- |

—

Försäljningsuppgifter från alla de övriga gemenskapstillverkarna beräknade på grundval av uppgifter om produktion.

| (66) | Gemenskapens förbrukning av appreterade klädtyger av polyesterfilament var relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Efter att ha nått en topp på 754 miljoner löpmeter 2001, uppgick den till 732,34 miljoner löpmeter under undersökningsperioden, vilket är 0,92 % under förbrukningsnivån i början av skadeundersökningsperioden. Den något minskade förbrukningen beror på den ökade importen av färdiga klädesprodukter, eftersom tillverkningen av dessa i allt högre grad har förlagts utanför gemenskapen. Detta har lett till att tillverkningen av klädesprodukter har stannat upp i gemenskapen, trots den ökade förbrukningen av färdiga klädesprodukter. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i EU | 739 169 985 | 754 214 336 | 747 754 113 | 735 991 749 | 732 342 190 |
| 2000 = 100 | 100 | 102 | 101 | 100 | 99 |

(66)

Gemenskapens förbrukning av appreterade klädtyger av polyesterfilament var relativt stabil under skadeundersökningsperioden. Efter att ha nått en topp på 754 miljoner löpmeter 2001, uppgick den till 732,34 miljoner löpmeter under undersökningsperioden, vilket är 0,92 % under förbrukningsnivån i början av skadeundersökningsperioden. Den något minskade förbrukningen beror på den ökade importen av färdiga klädesprodukter, eftersom tillverkningen av dessa i allt högre grad har förlagts utanför gemenskapen. Detta har lett till att tillverkningen av klädesprodukter har stannat upp i gemenskapen, trots den ökade förbrukningen av färdiga klädesprodukter.

2000

2001

2002

2003

UP

Förbrukning i EU

739 169 985

754 214 336

747 754 113

735 991 749

732 342 190

2000 = 100

100

102

101

100

99

4.   Import till gemenskapen från det berörda landet

4.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

| (67) | Importen från Kina sett till volym och marknadsandel utvecklades på följande sätt: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 134 554 007 | 185 488 587 | 221 465 186 | 268 129 534 | 287 748 753 |
| 2000 = 100 | 100 | 138 | 165 | 199 | 214 |
| Marknadsandel (i %) | 18,2 | 24,6 | 29,6 | 36,4 | 39,3 |

(67)

Importen från Kina sett till volym och marknadsandel utvecklades på följande sätt:

2000

2001

2002

2003

UP

Kina

134 554 007

185 488 587

221 465 186

268 129 534

287 748 753

2000 = 100

100

138

165

199

214

Marknadsandel (i %)

18,2

24,6

29,6

36,4

39,3

| (68) | Under skadeundersökningsperioden ökade importen från Kina konstant från 134 miljoner löpmeter år 2000 till 287 miljoner löpmeter under undersökningsperioden, dvs. med 114 %. Dess marknadsandel av gemenskapsförbrukningen ökade från 18,2 % år 2000 till 36,4 % år 2003 och till 39,3 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Under skadeundersökningsperioden ökade importen från Kina konstant från 134 miljoner löpmeter år 2000 till 287 miljoner löpmeter under undersökningsperioden, dvs. med 114 %. Dess marknadsandel av gemenskapsförbrukningen ökade från 18,2 % år 2000 till 36,4 % år 2003 och till 39,3 % under undersökningsperioden.

4.2.   Importpriser och prisunderskridande

| (69) | De genomsnittliga importpriserna cif från Kina ökade något mellan år 2000 och år 2001 och minskade med 8 procentenheter år 2002. Denna minskning accelererade år 2003 (12 procentenheter) och fortsatte under undersökningsperioden. Under hela perioden skedde en minskning med 23 procentenheter. |
| --- | --- |

(69)

De genomsnittliga importpriserna cif från Kina ökade något mellan år 2000 och år 2001 och minskade med 8 procentenheter år 2002. Denna minskning accelererade år 2003 (12 procentenheter) och fortsatte under undersökningsperioden. Under hela perioden skedde en minskning med 23 procentenheter.

| (70) | För undersökningen av prisunderskridande gjordes en jämförelse mellan priserna på appreterade klädtyger av polyesterfilament sålda av gemenskapsindustrin och importpriserna från Kina till gemenskapen under undersökningsperioden på grundval av de vägda genomsnittliga priserna per produkttyp. Denna jämförelse gjordes efter avräkning för rabatter och andra avdrag. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik, medan importpriserna noterades på nivån cif vid gemenskapens gräns, med tillägg av tullar och justeringar för handelsled och hanteringskostnader på grundval av uppgifter som inhämtats under undersökningen, särskilt från samarbetsvilliga icke-närstående importörer. |
| --- | --- |

(70)

För undersökningen av prisunderskridande gjordes en jämförelse mellan priserna på appreterade klädtyger av polyesterfilament sålda av gemenskapsindustrin och importpriserna från Kina till gemenskapen under undersökningsperioden på grundval av de vägda genomsnittliga priserna per produkttyp. Denna jämförelse gjordes efter avräkning för rabatter och andra avdrag. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik, medan importpriserna noterades på nivån cif vid gemenskapens gräns, med tillägg av tullar och justeringar för handelsled och hanteringskostnader på grundval av uppgifter som inhämtats under undersökningen, särskilt från samarbetsvilliga icke-närstående importörer.

| (71) | Jämförelsen visade att under undersökningsperioden såldes appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Kina i gemenskapen till priser som, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser, underskred dessa priser med mellan 8,8 % och 51,1 %. Dessutom rådde prisnedgång, eftersom det pris som gemenskapsindustrin kunde ta ut inte täckte dess tillverkningskostnader. |
| --- | --- |

(71)

Jämförelsen visade att under undersökningsperioden såldes appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Kina i gemenskapen till priser som, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser, underskred dessa priser med mellan 8,8 % och 51,1 %. Dessutom rådde prisnedgång, eftersom det pris som gemenskapsindustrin kunde ta ut inte täckte dess tillverkningskostnader.

5.   Gemenskapsindustrins situation

| (72) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd från och med år 2000 (basåret) till och med undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som hade betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd från och med år 2000 (basåret) till och med undersökningsperioden.

| (73) | Uppgifterna nedan beträffande gemenskapsindustrin är samlade upplysningar från de sju samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna. |
| --- | --- |

(73)

Uppgifterna nedan beträffande gemenskapsindustrin är samlade upplysningar från de sju samarbetsvilliga gemenskapstillverkarna.

5.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (74) | Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av den teoretiska maximiproduktionen per timme för de installerade maskinerna, multiplicerad med det teoretiska antalet arbetstimmar per år, med beaktande av underhåll och andra liknande uppehåll i produktionen. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (löpmeter) | 121 863 189 | 116 251 098 | 106 323 467 | 97 293 397 | 96 478 634 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 95 | 87 | 80 | 79 |
| Produktionskapacitet | 189 100 207 | 192 687 309 | 178 904 418 | 172 766 620 | 171 653 883 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 102 | 95 | 91 | 91 |
| Kapacitetsutnyttjande | 64 % | 60 % | 59 % | 56 % | 56 % |
| Index (2000 = 100) | 100 | 94 | 92 | 88 | 88 |

(74)

Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av den teoretiska maximiproduktionen per timme för de installerade maskinerna, multiplicerad med det teoretiska antalet arbetstimmar per år, med beaktande av underhåll och andra liknande uppehåll i produktionen.

2000

2001

2002

2003

UP

Produktion (löpmeter)

121 863 189

116 251 098

106 323 467

97 293 397

96 478 634

Index (2000 = 100)

100

95

87

80

79

Produktionskapacitet

189 100 207

192 687 309

178 904 418

172 766 620

171 653 883

Index (2000 = 100)

100

102

95

91

91

Kapacitetsutnyttjande

64 %

60 %

59 %

56 %

56 %

Index (2000 = 100)

100

94

92

88

88

| (75) | Enligt vad som framgår av tabellen ovan minskade produktionen under skadeundersökningsperioden med 21 %, trots en relativt stabil förbrukning i gemenskapen (en minskning på totalt 1 %). Under samma period minskade produktionskapaciteten med 9 %. Trots den minskade produktionskapaciteten framgår det att kapacitetsutnyttjandet minskade ännu mera under skadeundersökningsperioden, eftersom det under undersökningsperioden låg på 56 %, vilket var 8 procentenheter lägre än i början av perioden. |
| --- | --- |

(75)

Enligt vad som framgår av tabellen ovan minskade produktionen under skadeundersökningsperioden med 21 %, trots en relativt stabil förbrukning i gemenskapen (en minskning på totalt 1 %). Under samma period minskade produktionskapaciteten med 9 %. Trots den minskade produktionskapaciteten framgår det att kapacitetsutnyttjandet minskade ännu mera under skadeundersökningsperioden, eftersom det under undersökningsperioden låg på 56 %, vilket var 8 procentenheter lägre än i början av perioden.

5.2   Lager

| (76) | Siffrorna nedan visar lagervolymen vid utgången av varje period. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (löpmeter) | 16 580 068 | 15 649 118 | 16 398 108 | 14 491 370 | 15 283 152 |
| i procent av produktionen | 13,6 | 13,5 | 15,4 | 14,9 | 15,8 |

(76)

Siffrorna nedan visar lagervolymen vid utgången av varje period.

2000

2001

2002

2003

UP

Lager (löpmeter)

16 580 068

15 649 118

16 398 108

14 491 370

15 283 152

i procent av produktionen

13,6

13,5

15,4

14,9

15,8

| (77) | Lagernivån i absoluta tal visade vissa fluktuationer men minskade i allmänhet mellan år 2000 och undersökningsperioden. Uttryckt i procent av produktionen ökade lagren emellertid från 13,6 % år 2000 till 14,9 % år 2003 och 15,8 % under undersökningsperioden. Detta visar att gemenskapsindustrins lagernivåer ökade i förhållande till dess produktionsnivåer. |
| --- | --- |

(77)

Lagernivån i absoluta tal visade vissa fluktuationer men minskade i allmänhet mellan år 2000 och undersökningsperioden. Uttryckt i procent av produktionen ökade lagren emellertid från 13,6 % år 2000 till 14,9 % år 2003 och 15,8 % under undersökningsperioden. Detta visar att gemenskapsindustrins lagernivåer ökade i förhållande till dess produktionsnivåer.

5.3   Försäljningsvolym, marknadsandelar och priser i gemenskapen

| (78) | Tabellen nedan visar uppgifter om gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (löpmeter) | 90 860 385 | 79 328 799 | 76 225 554 | 73 913 243 | 71 771 114 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 87 | 84 | 81 | 79 |
| Marknadsandel | 12,3 % | 10,5 % | 10,2 % | 10,0 % | 9,8 % |
| Index (2000 = 100) | 100 | 85 | 83 | 81 | 80 |
| Genomsnittliga priser per enhet
  (euro/löpmeter) | 1,29 | 1,38 | 1,36 | 1,40 | 1,38 |
| Index (2000 = 100) | 100 | 107 | 105 | 109 | 107 |

(78)

Tabellen nedan visar uppgifter om gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.

2000

2001

2002

2003

UP

Försäljningsvolym (löpmeter)

90 860 385

79 328 799

76 225 554

73 913 243

71 771 114

Index (2000 = 100)

100

87

84

81

79

Marknadsandel

12,3 %

10,5 %

10,2 %

10,0 %

9,8 %

Index (2000 = 100)

100

85

83

81

80

Genomsnittliga priser per enhet

(euro/löpmeter)

1,29

1,38

1,36

1,40

1,38

Index (2000 = 100)

100

107

105

109

107

| (79) | Gemenskapsindustrins försäljningsvolymer har stadigt minskat. De minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen av försäljningsvolymen bör ses mot bakgrund av att importen från Kina ökade under samma period med 114 %. |
| --- | --- |

(79)

Gemenskapsindustrins försäljningsvolymer har stadigt minskat. De minskade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Minskningen av försäljningsvolymen bör ses mot bakgrund av att importen från Kina ökade under samma period med 114 %.

| (80) | Mellan 2000 och 2001 minskade gemenskapsindustrins marknadsandelar från 12,3 % till 10,5 %, trots att förbrukningen i gemenskapen ökade med 2 %. Gemenskapsindustrins marknadsandel fortsatte att minska mellan 2001 och undersökningsperioden, då den föll till 9,8 %. |
| --- | --- |

(80)

Mellan 2000 och 2001 minskade gemenskapsindustrins marknadsandelar från 12,3 % till 10,5 %, trots att förbrukningen i gemenskapen ökade med 2 %. Gemenskapsindustrins marknadsandel fortsatte att minska mellan 2001 och undersökningsperioden, då den föll till 9,8 %.

| (81) | Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser ökade med 7 % mellan 2000 och 2001 och har sedan dess förblivit relativt stabila och varierat mellan 1,36 euro och 1,40 euro. Prisökningen mellan 2000 och 2001 berodde på en ändring av produktsammansättningen, allteftersom gemenskapsindustrin i allt högre grad inriktade sig på mera specificerade, tekniskt avancerade och dyrare produkter med ett högre mervärde. Denna ökning var dock mindre än vad som kunde ha förväntats, eftersom kvaliteten och specialiseringen ökade och kostnaderna därmed blev högre. Gemenskapsindustrin fortsatte därefter att förbättra sin produktsammansättning och övergick till produkter som är mera avancerade, har ett högre mervärde och medför ett högre pris. Den kunde dock inte ta ut högre priser trots att de sålda varornas kvalitet och specialisering förbättrats. Under undersökningsperioden föll priserna åter till nivån 2001. |
| --- | --- |

(81)

Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser ökade med 7 % mellan 2000 och 2001 och har sedan dess förblivit relativt stabila och varierat mellan 1,36 euro och 1,40 euro. Prisökningen mellan 2000 och 2001 berodde på en ändring av produktsammansättningen, allteftersom gemenskapsindustrin i allt högre grad inriktade sig på mera specificerade, tekniskt avancerade och dyrare produkter med ett högre mervärde. Denna ökning var dock mindre än vad som kunde ha förväntats, eftersom kvaliteten och specialiseringen ökade och kostnaderna därmed blev högre. Gemenskapsindustrin fortsatte därefter att förbättra sin produktsammansättning och övergick till produkter som är mera avancerade, har ett högre mervärde och medför ett högre pris. Den kunde dock inte ta ut högre priser trots att de sålda varornas kvalitet och specialisering förbättrats. Under undersökningsperioden föll priserna åter till nivån 2001.

5.4   Tillväxt

| (82) | Under hela perioden var tillväxten negativ med avseende på produktion, försäljningsvolym och marknadsandel. Detta ledde till negativa ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

(82)

Under hela perioden var tillväxten negativ med avseende på produktion, försäljningsvolym och marknadsandel. Detta ledde till negativa ekonomiska resultat.

5.5   Lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde

| (83) | Det lönsamhetsmått som använts nedan är lönsamheten före skatt, som när det gäller ”lönsamheten från försäljningen i EG” är den vinst som genererats genom försäljningen av appreterade klädtyger av polyesterfilament på gemenskapsmarknaden, men som när det gäller ”avkastning på investeringar” och ”kassaflöde” är den vinst som genererats på företagsnivå, och motsvarar den minsta varugrupp som inbegriper den likadana produkten och för vilken nödvändiga uppgifter kan lämnas i enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(83)

Det lönsamhetsmått som använts nedan är lönsamheten före skatt, som när det gäller ”lönsamheten från försäljningen i EG” är den vinst som genererats genom försäljningen av appreterade klädtyger av polyesterfilament på gemenskapsmarknaden, men som när det gäller ”avkastning på investeringar” och ”kassaflöde” är den vinst som genererats på företagsnivå, och motsvarar den minsta varugrupp som inbegriper den likadana produkten och för vilken nödvändiga uppgifter kan lämnas i enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen.

| (84) | Avkastningen på investeringar har beräknats på grundval av avkastningen på nettotillgångar, eftersom denna anses mera relevant för analysen av utvecklingen. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamheten från försäljningen i EG | 1,2 % | 1,1 % | – 2,7 % | – 4,0 % | – 3,9 % |
| Avkastning på investeringar | – 5,6 % | – 9,2 % | – 10,7 % | – 25,7 % | – 24,2 % |
| Kassaflöde | 13 701 583 | 13 442 402 | 12 186 295 | 12 438 496 | 12 922 951 |

(84)

Avkastningen på investeringar har beräknats på grundval av avkastningen på nettotillgångar, eftersom denna anses mera relevant för analysen av utvecklingen.

2000

2001

2002

2003

UP

Lönsamheten från försäljningen i EG

1,2 %

1,1 %

– 2,7 %

– 4,0 %

– 3,9 %

Avkastning på investeringar

– 5,6 %

– 9,2 %

– 10,7 %

– 25,7 %

– 24,2 %

Kassaflöde

13 701 583

13 442 402

12 186 295

12 438 496

12 922 951

| (85) | Såsom anges ovan ökade gemenskapsindustrins genomsnittliga pris per enhet med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket berodde på en ändring av produktsammansättningen. Lönsamheten från försäljningen i EG minskade emellertid från 1,2 % år 2000 till —4 % år 2003 och —3,9 % under undersökningsperioden. Detta visar att gemenskapsindustrin, trots åtgärder för att övergå från basprodukter till mera sofistikerade produkter i syfte att förbli lönsam, i själva verket började gå med förlust. |
| --- | --- |

(85)

Såsom anges ovan ökade gemenskapsindustrins genomsnittliga pris per enhet med 7 % under skadeundersökningsperioden, vilket berodde på en ändring av produktsammansättningen. Lönsamheten från försäljningen i EG minskade emellertid från 1,2 % år 2000 till —4 % år 2003 och —3,9 % under undersökningsperioden. Detta visar att gemenskapsindustrin, trots åtgärder för att övergå från basprodukter till mera sofistikerade produkter i syfte att förbli lönsam, i själva verket började gå med förlust.

| (86) | Avkastningen på investeringar visar samma allmänna utveckling som lönsamheten. Den minskade från —5,6 % till —24,2 % under skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att denna siffra avser dessa företags hela verksamhet, eftersom det inte var möjligt att fastställa vilka investeringar som avsåg den berörda produkten. |
| --- | --- |

(86)

Avkastningen på investeringar visar samma allmänna utveckling som lönsamheten. Den minskade från —5,6 % till —24,2 % under skadeundersökningsperioden. Det bör noteras att denna siffra avser dessa företags hela verksamhet, eftersom det inte var möjligt att fastställa vilka investeringar som avsåg den berörda produkten.

| (87) | Kassaflödet minskade med 11 % mellan 2000 och 2002, innan det ökade med 6 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade kassaflödet med 6 %. |
| --- | --- |

(87)

Kassaflödet minskade med 11 % mellan 2000 och 2002, innan det ökade med 6 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Under skadeundersökningsperioden minskade kassaflödet med 6 %.

5.6   Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| (88) | Investeringsnivån ökade med 76 % 2001, men minskade därefter med 63 % 2002, innan den återgick till sin tidigare nivå (cirka 7,1 miljoner euro) 2003 och under undersökningsperioden. Den stora ökningen 2001 och minskningen 2002 berodde snarare på den tidpunkt då investeringarna registrerades än på att investeringsstrategin ändrades under dessa år. |
| --- | --- |

(88)

Investeringsnivån ökade med 76 % 2001, men minskade därefter med 63 % 2002, innan den återgick till sin tidigare nivå (cirka 7,1 miljoner euro) 2003 och under undersökningsperioden. Den stora ökningen 2001 och minskningen 2002 berodde snarare på den tidpunkt då investeringarna registrerades än på att investeringsstrategin ändrades under dessa år.

| (89) | Trots svårigheterna har gemenskapsindustrin fortsatt att göra nyinvesteringar. Dessa investeringar har dock inte varit inriktade på att öka kapaciteten utan snarare på att se till att den maskinella utrustningen är fullt modern och kan framställa en produkt som alltid är av hög kvalitet, samtidigt som kostnaderna minskas genom effektivare användning av energi, vatten och andra resurser och genom en högre grad av automatisering. |
| --- | --- |

(89)

Trots svårigheterna har gemenskapsindustrin fortsatt att göra nyinvesteringar. Dessa investeringar har dock inte varit inriktade på att öka kapaciteten utan snarare på att se till att den maskinella utrustningen är fullt modern och kan framställa en produkt som alltid är av hög kvalitet, samtidigt som kostnaderna minskas genom effektivare användning av energi, vatten och andra resurser och genom en högre grad av automatisering.

| (90) | Det är en tidsintervall på cirka två år mellan beslutet att investera i mera storskaliga projekt och det ögonblick då denna investering genomförs och är klar att tas i bruk. Detta förklarar delvis varför investeringsnivån låg kvar på samma nivå under skadeundersökningsperioden trots försämrade ekonomiska resultat. |
| --- | --- |

(90)

Det är en tidsintervall på cirka två år mellan beslutet att investera i mera storskaliga projekt och det ögonblick då denna investering genomförs och är klar att tas i bruk. Detta förklarar delvis varför investeringsnivån låg kvar på samma nivå under skadeundersökningsperioden trots försämrade ekonomiska resultat.

| (91) | En stor del av gemenskapsindustrin utgörs av små och medelstora företag. Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital var därför i viss mån begränsad under skadeundersökningsperioden, särskilt under dess senare del, när lönsamheten blev negativ. |
| --- | --- |

(91)

En stor del av gemenskapsindustrin utgörs av små och medelstora företag. Gemenskapsindustrins förmåga att anskaffa kapital var därför i viss mån begränsad under skadeundersökningsperioden, särskilt under dess senare del, när lönsamheten blev negativ.

5.7   Sysselsättning, produktivitet och löner

| (92) | Såsom framgår ovan minskade gemenskapsindustrin sin produktion med 21 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av denna minskning, men även till följd av investeringar i automatiserade system, tvingades den också minska antalet anställda. Antalet anställda minskade stadigt från 928 år 2000 till 790 under undersökningsperioden, en minskning med 15 %. Samtidigt, och som en följd av personalminskningen, minskade personalkostnaderna från 35,3 miljoner euro år 2000 till 32,2 miljoner euro under undersökningsperioden, en minskning med 9 %. |
| --- | --- |

(92)

Såsom framgår ovan minskade gemenskapsindustrin sin produktion med 21 % under skadeundersökningsperioden. Till följd av denna minskning, men även till följd av investeringar i automatiserade system, tvingades den också minska antalet anställda. Antalet anställda minskade stadigt från 928 år 2000 till 790 under undersökningsperioden, en minskning med 15 %. Samtidigt, och som en följd av personalminskningen, minskade personalkostnaderna från 35,3 miljoner euro år 2000 till 32,2 miljoner euro under undersökningsperioden, en minskning med 9 %.

| (93) | Oaktat denna minskning av antalet anställda och den ökade automatiseringen minskade faktiskt produktiviteten, eftersom gemenskapsindustrin till följd av de sjunkande försäljningsvolymerna var tvungen att minska produktionen. De fördelar som investeringarna i ny maskinell utrustning skulle ha fört med sig kunde därför i viss mån aldrig uppnås. |
| --- | --- |

(93)

Oaktat denna minskning av antalet anställda och den ökade automatiseringen minskade faktiskt produktiviteten, eftersom gemenskapsindustrin till följd av de sjunkande försäljningsvolymerna var tvungen att minska produktionen. De fördelar som investeringarna i ny maskinell utrustning skulle ha fört med sig kunde därför i viss mån aldrig uppnås.

5.8   Den faktiska dumpningsmarginalens storlek

| (94) | Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(94)

Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara.

5.9   Återhämtning från tidigare dumpning

| (95) | Gemenskapsindustrin var inte i en sådan situation att den behövde återhämta sig från tidigare verkningar av skadevållande dumpning. |
| --- | --- |

(95)

Gemenskapsindustrin var inte i en sådan situation att den behövde återhämta sig från tidigare verkningar av skadevållande dumpning.

6.   Slutsats om skada

| (96) | Praktiskt taget alla ekonomiska indikatorer visar en allmän negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen minskade med 21 %, produktionskapaciteten med 9 % och kapacitetsutnyttjandet med 12,5 %. Samtidigt som lagren minskade i absoluta tal, ökade de uttryckt i procent av produktionen. Försäljningsvolymen i EG minskade med 20 % och marknadsandelen med 21 %. Även om priserna ökade med totalt 7 %, var detta inte tillräckligt för att avspegla ändringen i produktsammansättningen i det att gemenskapsindustrin övergick till alltmera sofistikerade produkter som medförde ökade kostnader. Gemenskapsindustrins svåra situation avspeglades i att lönsamheten minskade från 1,2 % 2000 till en förlust på 3,9 % under undersökningsperioden. Avkastningen på tillgångar blev också alltmera negativ, och kassaflödet minskade. Sysselsättningen och lönekostnaderna minskade, allteftersom antalet anställda minskades för att sänka kostnaderna mot bakgrund av den sjunkande produktionen, försäljningen och lönsamheten. Produktiviteten sjönk också, eftersom den minskade produktionen inte gjorde det möjligt att dra fördel av det minskade antalet anställda och de fortsatta investeringarna i moderna anläggningar och modern utrustning. |
| --- | --- |

(96)

Praktiskt taget alla ekonomiska indikatorer visar en allmän negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen minskade med 21 %, produktionskapaciteten med 9 % och kapacitetsutnyttjandet med 12,5 %. Samtidigt som lagren minskade i absoluta tal, ökade de uttryckt i procent av produktionen. Försäljningsvolymen i EG minskade med 20 % och marknadsandelen med 21 %. Även om priserna ökade med totalt 7 %, var detta inte tillräckligt för att avspegla ändringen i produktsammansättningen i det att gemenskapsindustrin övergick till alltmera sofistikerade produkter som medförde ökade kostnader. Gemenskapsindustrins svåra situation avspeglades i att lönsamheten minskade från 1,2 % 2000 till en förlust på 3,9 % under undersökningsperioden. Avkastningen på tillgångar blev också alltmera negativ, och kassaflödet minskade. Sysselsättningen och lönekostnaderna minskade, allteftersom antalet anställda minskades för att sänka kostnaderna mot bakgrund av den sjunkande produktionen, försäljningen och lönsamheten. Produktiviteten sjönk också, eftersom den minskade produktionen inte gjorde det möjligt att dra fördel av det minskade antalet anställda och de fortsatta investeringarna i moderna anläggningar och modern utrustning.

| (97) | Även om gemenskapsindustrin hittills har lyckats att upprätthålla en god investeringsnivå, har dess förmåga att anskaffa kapital helt klart påverkats av de ökade förlusterna, och den kan inte förväntas vara i stånd att fortsätta att hålla denna investeringsnivå, om inte dess ekonomiska situation förbättras. |
| --- | --- |

(97)

Även om gemenskapsindustrin hittills har lyckats att upprätthålla en god investeringsnivå, har dess förmåga att anskaffa kapital helt klart påverkats av de ökade förlusterna, och den kan inte förväntas vara i stånd att fortsätta att hålla denna investeringsnivå, om inte dess ekonomiska situation förbättras.

| (98) | Mot bakgrund av ovanstående är den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(98)

Mot bakgrund av ovanstående är den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

D.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledande anmärkningar

| (99) | I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även andra kända faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada i syfte att sörja för att skada som vållats av dessa faktorer inte oriktigt tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(99)

I enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från det berörda landet. I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även andra kända faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada i syfte att sörja för att skada som vållats av dessa faktorer inte oriktigt tillskrevs den dumpade importen.

2.   Verkningar av den dumpade importen

| (100) | Importvolymen av appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Kina ökade väsenligt under skadeundersökningsperioden. Såsom framgår av tabellen i skäl 69 ökade importen från Kina från cirka 135 miljoner löpmeter år 2000 till 288 miljoner löpmeter under undersökningsperioden, dvs. med 114 %. Följden blev att marknadsandelen för importen av appreterade klädtyger av polyesterfilament från Kina mer än fördubblades, då den ökade från 18,2 % till 39,3 %. |
| --- | --- |

(100)

Importvolymen av appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Kina ökade väsenligt under skadeundersökningsperioden. Såsom framgår av tabellen i skäl 69 ökade importen från Kina från cirka 135 miljoner löpmeter år 2000 till 288 miljoner löpmeter under undersökningsperioden, dvs. med 114 %. Följden blev att marknadsandelen för importen av appreterade klädtyger av polyesterfilament från Kina mer än fördubblades, då den ökade från 18,2 % till 39,3 %.

| (101) | Såsom fastställs i skäl 73 underskred priserna på importen från Kina gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser betydligt, dvs. med en underskridandemarginal som varierade mellan 8,8 % och 51,1 %. Det pristryck som utövades av den berörda importen hindrade gemenskapsindustrin från att höja sina priser i syfte att avspegla det ökade mervärde som följde av specialiseringen av produktsammansättningen för de produkter som såldes av gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(101)

Såsom fastställs i skäl 73 underskred priserna på importen från Kina gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser betydligt, dvs. med en underskridandemarginal som varierade mellan 8,8 % och 51,1 %. Det pristryck som utövades av den berörda importen hindrade gemenskapsindustrin från att höja sina priser i syfte att avspegla det ökade mervärde som följde av specialiseringen av produktsammansättningen för de produkter som såldes av gemenskapsindustrin.

| (102) | Den väsentliga ökningen av importvolymen från Kina och dess ökade marknadsandel mellan 2000 och undersökningsperioden, till priser som konstant var långt under gemenskapsindustrins priser, sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins försämrade situation under samma period, vilket framgår av utvecklingen när det gäller nästan alla skadeindikatorer. Gemenskapsindustrin tvingades att försöka anpassa priserna för att upprätthålla sin marknadsandel och sin produktion. I de fall där priserna var alltför låga för att täcka de rörliga kostnaderna tvingades den ge upp marknadsandelar i syfte att undvika att ådra sig ännu större förluster. |
| --- | --- |

(102)

Den väsentliga ökningen av importvolymen från Kina och dess ökade marknadsandel mellan 2000 och undersökningsperioden, till priser som konstant var långt under gemenskapsindustrins priser, sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins försämrade situation under samma period, vilket framgår av utvecklingen när det gäller nästan alla skadeindikatorer. Gemenskapsindustrin tvingades att försöka anpassa priserna för att upprätthålla sin marknadsandel och sin produktion. I de fall där priserna var alltför låga för att täcka de rörliga kostnaderna tvingades den ge upp marknadsandelar i syfte att undvika att ådra sig ännu större förluster.

| (103) | Den preliminära slutsatsen är därför att det tryck som utövades av den berörda importen, vars volym och marknadsandel ökade betydligt från och med 2000, och som skedde till låga, dumpade priser, var en avgörande orsak till prisnedgången, det nedåtgående pristrycket och till att gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar och därigenom till att dess ekonomiska situation försämrades. |
| --- | --- |

(103)

Den preliminära slutsatsen är därför att det tryck som utövades av den berörda importen, vars volym och marknadsandel ökade betydligt från och med 2000, och som skedde till låga, dumpade priser, var en avgörande orsak till prisnedgången, det nedåtgående pristrycket och till att gemenskapsindustrin förlorade marknadsandelar och därigenom till att dess ekonomiska situation försämrades.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1   Import med ursprung i andra tredjeländer

| (104) | Importen från tredjeländer som inte berörs av denna undersökning visade följande utveckling under skadeundersökningsperioden: | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla övriga länder | 263 755 593 | 268 396 949 | 270 063 373 | 233 948 972 | 227 822 323 |
| 2000 = 100 | 100 | 102 | 102 | 89 | 86 |
| Marknadsandel (i %) | 35,7 | 38,4 | 36,1 | 31,8 | 31,1 |

(104)

Importen från tredjeländer som inte berörs av denna undersökning visade följande utveckling under skadeundersökningsperioden:

2000

2001

2002

2003

UP

Alla övriga länder

263 755 593

268 396 949

270 063 373

233 948 972

227 822 323

2000 = 100

100

102

102

89

86

Marknadsandel (i %)

35,7

38,4

36,1

31,8

31,1

| (105) | Efter en ökning av importvolymen 2001 och 2002 minskade den sammanlagda importen från alla övriga länder med totalt 14 % under skadeundersökningsperioden. På samma sätt minskade marknadsandelen för alla övriga länder, som först ökade till 38,4 % 2001, till 31,1 %. Importen från alla övriga länder tappade därför mark både volymmässigt och uttryckt som marknadsandel, samtidigt som Kinas exportvolym och marknadsandel ökade. Priserna på importen från alla övriga länder var konstant högre än de kinesiska priserna. |
| --- | --- |

(105)

Efter en ökning av importvolymen 2001 och 2002 minskade den sammanlagda importen från alla övriga länder med totalt 14 % under skadeundersökningsperioden. På samma sätt minskade marknadsandelen för alla övriga länder, som först ökade till 38,4 % 2001, till 31,1 %. Importen från alla övriga länder tappade därför mark både volymmässigt och uttryckt som marknadsandel, samtidigt som Kinas exportvolym och marknadsandel ökade. Priserna på importen från alla övriga länder var konstant högre än de kinesiska priserna.

| (106) | Den preliminära slutsatsen är därför att importen av appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i andra länder än Kina inte har bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(106)

Den preliminära slutsatsen är därför att importen av appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i andra länder än Kina inte har bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

3.2   Förändringar i konsumtionsmönstret

| (107) | Såsom anges i skäl 68 minskade förbrukningen av appreterade klädtyger av polyesterfilament i gemenskapen med mindre än 1 % under skadeundersökningsperioden. Om gemenskapsindustrin hade varit i stånd att upprätthålla sin marknadsandel skulle dess förlust av försäljningsvolym i gemenskapen till följd av denna minskning av förbrukningen ha varit endast 900 000 löpmeter. Den faktiska minskningen av försäljningsvolymen i EG var emellertid 19 miljoner löpmeter, vilket är mer än 21 gånger större. Konsumtionsmönstret anses därför preliminärt inte ha varit en väsentlig orsak till den eventuella skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(107)

Såsom anges i skäl 68 minskade förbrukningen av appreterade klädtyger av polyesterfilament i gemenskapen med mindre än 1 % under skadeundersökningsperioden. Om gemenskapsindustrin hade varit i stånd att upprätthålla sin marknadsandel skulle dess förlust av försäljningsvolym i gemenskapen till följd av denna minskning av förbrukningen ha varit endast 900 000 löpmeter. Den faktiska minskningen av försäljningsvolymen i EG var emellertid 19 miljoner löpmeter, vilket är mer än 21 gånger större. Konsumtionsmönstret anses därför preliminärt inte ha varit en väsentlig orsak till den eventuella skada som gemenskapsindustrin lidit.

3.3   Övriga gemenskapstillverkares resultat

| (108) | Även om det endast finns begränsade uppgifter om övriga gemenskapstillverkares resultat, kan det mot bakgrund av det faktum att tolv tillverkare stödde klagomålet och mot bakgrund också av de allmänna marknadsupplysningarna om denna sektor rimligen antas att även de led väsentlig skada till följd av den dumpade importen. Eftersom det inte finns några uppgifter om att övriga gemenskapstillverkares situation skulle vara en annan än gemenskapsindustrins, kan dessa tillverkare inte anses vara en orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(108)

Även om det endast finns begränsade uppgifter om övriga gemenskapstillverkares resultat, kan det mot bakgrund av det faktum att tolv tillverkare stödde klagomålet och mot bakgrund också av de allmänna marknadsupplysningarna om denna sektor rimligen antas att även de led väsentlig skada till följd av den dumpade importen. Eftersom det inte finns några uppgifter om att övriga gemenskapstillverkares situation skulle vara en annan än gemenskapsindustrins, kan dessa tillverkare inte anses vara en orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

3.4   Slutsats om orsakssamband

| (109) | Under skadeundersökningsperioden ökade importen från Kina väsentligt både volymmässigt och uttryckt som marknadsandel, priserna på importen underskred betydligt gemenskapsindustrins priser och uppgången i volym och marknadsandel för importen från Kina sammanföll på ett påfallande sätt tidsmässigt med gemenskapsindustrins försämrade situation. |
| --- | --- |

(109)

Under skadeundersökningsperioden ökade importen från Kina väsentligt både volymmässigt och uttryckt som marknadsandel, priserna på importen underskred betydligt gemenskapsindustrins priser och uppgången i volym och marknadsandel för importen från Kina sammanföll på ett påfallande sätt tidsmässigt med gemenskapsindustrins försämrade situation.

| (110) | Inga andra faktorer har framförts eller konstaterats som kunde ha haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(110)

Inga andra faktorer har framförts eller konstaterats som kunde ha haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation.

| (111) | På grundval av ovanstående undersökning, i vilken det har gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, är därför den preliminära slutsatsen att importen från Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(111)

På grundval av ovanstående undersökning, i vilken det har gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som har en inverkan på gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, är därför den preliminära slutsatsen att importen från Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

E.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Allmänna överväganden

| (112) | Det undersöktes huruvida det, trots slutsatserna om skadevållande dumpning, fanns några bindande skäl till att dra slutsatsen att det inte skulle vara i gemenskapens intresse att anta antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. För detta ändamål och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen grundades fastställandet av gemenskapens intresse på en bedömning av alla inblandade parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins intresse, intresset hos övriga tillverkare i gemenskapen, importörernas och handlarnas intresse samt intresset hos användarna och hos leverantörerna av råmaterialet för den produkt som är föremål för undersökning. |
| --- | --- |

(112)

Det undersöktes huruvida det, trots slutsatserna om skadevållande dumpning, fanns några bindande skäl till att dra slutsatsen att det inte skulle vara i gemenskapens intresse att anta antidumpningsåtgärder i detta särskilda fall. För detta ändamål och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen grundades fastställandet av gemenskapens intresse på en bedömning av alla inblandade parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins intresse, intresset hos övriga tillverkare i gemenskapen, importörernas och handlarnas intresse samt intresset hos användarna och hos leverantörerna av råmaterialet för den produkt som är föremål för undersökning.

| (113) | Kommissionen sände frågeformulär till importörer och handlare, leverantörer av råmaterial, industriella användare samt till flera intresseorganisationer för användare. Endast en leverantör och en importör/användare lämnade några relevanta svar. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen sände frågeformulär till importörer och handlare, leverantörer av råmaterial, industriella användare samt till flera intresseorganisationer för användare. Endast en leverantör och en importör/användare lämnade några relevanta svar.

2.   Gemenskapsindustrins och övriga gemenskapstillverkares intressen

| (114) | Det erinras om att gemenskapsindustrin utgörs av sju tillverkare som har cirka 1 800 direkt anställda, av vilka 790 var sysselsatta inom produktionen och försäljningen av appreterade klädtyger av polyesterfilament under undersökningsperioden. Deras produktion beräknas utgöra cirka 30 % av den samlade produktionen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(114)

Det erinras om att gemenskapsindustrin utgörs av sju tillverkare som har cirka 1 800 direkt anställda, av vilka 790 var sysselsatta inom produktionen och försäljningen av appreterade klädtyger av polyesterfilament under undersökningsperioden. Deras produktion beräknas utgöra cirka 30 % av den samlade produktionen i gemenskapen.

| (115) | Införandet av åtgärder förväntas återställa rättvisa konkurrensförhållanden på marknaden och förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada. Gemenskapsindustrin bör därefter vara i stånd att öka sin försäljning och marknadsandel och åter bli lönsam. Detta bör leda till en allmän förbättring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(115)

Införandet av åtgärder förväntas återställa rättvisa konkurrensförhållanden på marknaden och förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada. Gemenskapsindustrin bör därefter vara i stånd att öka sin försäljning och marknadsandel och åter bli lönsam. Detta bör leda till en allmän förbättring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

| (116) | Å andra sidan anses det att om antidumpningsåtgärder inte införs mot importen av appreterade klädtyger av polysterfilament från Kina kommer gemenskapsindustrins situation att förvärras genom ökad import till dumpade priser från Kina, vilket i sin tur leder till ökade ekonomiska förluster. Industrins grundläggande överlevnadsförmåga skulle vara hotad om åtgärder inte införs för att undanröja den skadevållande dumpningen, och faktum är att en av de klagande redan har blivit insolvent. |
| --- | --- |

(116)

Å andra sidan anses det att om antidumpningsåtgärder inte införs mot importen av appreterade klädtyger av polysterfilament från Kina kommer gemenskapsindustrins situation att förvärras genom ökad import till dumpade priser från Kina, vilket i sin tur leder till ökade ekonomiska förluster. Industrins grundläggande överlevnadsförmåga skulle vara hotad om åtgärder inte införs för att undanröja den skadevållande dumpningen, och faktum är att en av de klagande redan har blivit insolvent.

| (117) | Vad de övriga gemenskapstillverkarna beträffar har några av dem uttryckt sitt stöd för klagomålet, och ingen har motsatt sig det. Det är därför rimligt att dra den preliminära slutsatsen att antidumpningsåtgärder inte skulle vara emot deras intressen. |
| --- | --- |

(117)

Vad de övriga gemenskapstillverkarna beträffar har några av dem uttryckt sitt stöd för klagomålet, och ingen har motsatt sig det. Det är därför rimligt att dra den preliminära slutsatsen att antidumpningsåtgärder inte skulle vara emot deras intressen.

| (118) | Den preliminära slutsatsen är därför att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen och är i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(118)

Den preliminära slutsatsen är därför att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från verkningarna av den skadevållande dumpningen och är i gemenskapsindustrins intresse.

3.   Icke-närstående importörers intresse

| (119) | Endast en importör gav sig till känna för kommissionen. Denne importör uppgav att han köpte appreterade klädtyger av polyesterfilament från Kina, eftersom de var annorlunda till sin konstruktion och hade lägre priser, men framförde inga synpunkter på ett eventuellt införande av åtgärder. Denne importör, som stod för en försumbar andel av importen från Kina, lämnade emellertid inte något underbyggt svar på frågeformuläret. Inga handlare gav sig till känna för kommissionen. |
| --- | --- |

(119)

Endast en importör gav sig till känna för kommissionen. Denne importör uppgav att han köpte appreterade klädtyger av polyesterfilament från Kina, eftersom de var annorlunda till sin konstruktion och hade lägre priser, men framförde inga synpunkter på ett eventuellt införande av åtgärder. Denne importör, som stod för en försumbar andel av importen från Kina, lämnade emellertid inte något underbyggt svar på frågeformuläret. Inga handlare gav sig till känna för kommissionen.

| (120) | Det var därför, när det gäller importörerna och handlarna, omöjligt att göra någon riktig bedömning av de eventuella verkningarna av om åtgärder vidtas eller inte. Det bör dessutom erinras om att antidumpningsåtgärder inte är avsedda att förhindra import utan att se till att den inte sker till skadevållande dumpade priser. Eftersom import till rättvisa priser fortfarande kommer att tillåtas komma in på gemenskapsmarknaden och importen från tredjeland också kommer att fortsätta, är det sannolikt att importörernas traditionella verksamhet inte kommer att påverkas avsevärt, även om antidumpningsåtgärder införs mot dumpad import. Avsaknaden av synpunkter från icke-närstående importörer stöder ytterligare denna slutsats. |
| --- | --- |

(120)

Det var därför, när det gäller importörerna och handlarna, omöjligt att göra någon riktig bedömning av de eventuella verkningarna av om åtgärder vidtas eller inte. Det bör dessutom erinras om att antidumpningsåtgärder inte är avsedda att förhindra import utan att se till att den inte sker till skadevållande dumpade priser. Eftersom import till rättvisa priser fortfarande kommer att tillåtas komma in på gemenskapsmarknaden och importen från tredjeland också kommer att fortsätta, är det sannolikt att importörernas traditionella verksamhet inte kommer att påverkas avsevärt, även om antidumpningsåtgärder införs mot dumpad import. Avsaknaden av synpunkter från icke-närstående importörer stöder ytterligare denna slutsats.

| (121) | Den preliminära slutsatsen är därför att införandet av åtgärder inte skulle ha några betydande verkningar för importörer. |
| --- | --- |

(121)

Den preliminära slutsatsen är därför att införandet av åtgärder inte skulle ha några betydande verkningar för importörer.

4.   Råmaterialleverantörernas intresse

| (122) | Det erinras om att några gemenskapstillverkare får sitt råmaterial från företag inom samma koncern (integrerade tillverkare). Andra förlitar sig på leverantörer som är oberoende av gemenskapstillverkarna. |
| --- | --- |

(122)

Det erinras om att några gemenskapstillverkare får sitt råmaterial från företag inom samma koncern (integrerade tillverkare). Andra förlitar sig på leverantörer som är oberoende av gemenskapstillverkarna.

| (123) | Gemenskapsindustrins klagomål understöddes av International Rayon and Synthetic Fibres Committee, en sammanslutning som företräder fibertillverkares intresse, inbegripet tillverkare av polyesterfilamentgarn, som är råmaterialet för framställning av appreterade klädtyger av polyesterfilament. Denna sammanslutning påpekade att försäljningen av garn till tillverkare av appreterade klädtyger av polyesterfilament i gemenskapen utgör 25 % av dess medlemmars sammanlagda produktion, och att den därför är av stor betydelse för deras medlemmar. |
| --- | --- |

(123)

Gemenskapsindustrins klagomål understöddes av International Rayon and Synthetic Fibres Committee, en sammanslutning som företräder fibertillverkares intresse, inbegripet tillverkare av polyesterfilamentgarn, som är råmaterialet för framställning av appreterade klädtyger av polyesterfilament. Denna sammanslutning påpekade att försäljningen av garn till tillverkare av appreterade klädtyger av polyesterfilament i gemenskapen utgör 25 % av dess medlemmars sammanlagda produktion, och att den därför är av stor betydelse för deras medlemmar.

| (124) | Dessutom gav en enskild leverantör av råmaterial till gemenskapsindustrin sig till känna för kommissionen. Denne hävdade att hans förmåga att fortsätta att investera skulle påverkas negativt om den dumpade importen från Kina tilläts fortsätta. |
| --- | --- |

(124)

Dessutom gav en enskild leverantör av råmaterial till gemenskapsindustrin sig till känna för kommissionen. Denne hävdade att hans förmåga att fortsätta att investera skulle påverkas negativt om den dumpade importen från Kina tilläts fortsätta.

| (125) | Mot bakgrund av ovanstående argument är den preliminära slutsatsen att det inte är emot råmaterialleverantörernas intresse att införa åtgärder mot appreterade klädtyger av polyesterfilament från Kina. |
| --- | --- |

(125)

Mot bakgrund av ovanstående argument är den preliminära slutsatsen att det inte är emot råmaterialleverantörernas intresse att införa åtgärder mot appreterade klädtyger av polyesterfilament från Kina.

5.   Användarnas intresse

| (126) | Appreterade klädtyger av polyesterfilament används huvudsakligen inom klädesindustrin. Allt efter de exakta specifikationerna används de för att tillverka foder till kläder, nattdräkter och damunderkläder, samt för tillverkning av sportkläder, arbetskläder och ytterkläder. De används också i viss utsträckning i samband med tillverkningen av sådana föremål som barnbilstolar, barnvagnar etc. |
| --- | --- |

(126)

Appreterade klädtyger av polyesterfilament används huvudsakligen inom klädesindustrin. Allt efter de exakta specifikationerna används de för att tillverka foder till kläder, nattdräkter och damunderkläder, samt för tillverkning av sportkläder, arbetskläder och ytterkläder. De används också i viss utsträckning i samband med tillverkningen av sådana föremål som barnbilstolar, barnvagnar etc.

| (127) | Nio inlagor från användare av appreterade klädtyger av polyesterfilament mottogs. Av dessa är det endast en användare som för närvarande importerar en del av de appreterade klädtygerna av polyesterfilament från Kina. Denne hävdade att de priser som togs ut av gemenskapsindustrin var högre, och att åtgärder inte borde införas, eftersom detta skulle leda till ökade kostnader för dem och minska deras produkters konkurrenskraft, särskilt i förhållande till importen av kläder från Kina. Denna användare hävdade vidare att, eftersom han för närvarande anskaffar appreterade klädtyger av polyesterfilament både inom gemenskapen och i Kina, skulle en ökning av kostnader som leder till minskad konkurrenskraft, ha negativa verkningar inte bara för hans företag utan också för den gemenskapsindustri från vilken han gör sina inköp. De andra användarna noterade att införandet av tullar troligtvis skulle leda till en ökad kostnad för den importerade produkten, men att de sannolikt inte skulle påverkas direkt av en sådan ökning. |
| --- | --- |

(127)

Nio inlagor från användare av appreterade klädtyger av polyesterfilament mottogs. Av dessa är det endast en användare som för närvarande importerar en del av de appreterade klädtygerna av polyesterfilament från Kina. Denne hävdade att de priser som togs ut av gemenskapsindustrin var högre, och att åtgärder inte borde införas, eftersom detta skulle leda till ökade kostnader för dem och minska deras produkters konkurrenskraft, särskilt i förhållande till importen av kläder från Kina. Denna användare hävdade vidare att, eftersom han för närvarande anskaffar appreterade klädtyger av polyesterfilament både inom gemenskapen och i Kina, skulle en ökning av kostnader som leder till minskad konkurrenskraft, ha negativa verkningar inte bara för hans företag utan också för den gemenskapsindustri från vilken han gör sina inköp. De andra användarna noterade att införandet av tullar troligtvis skulle leda till en ökad kostnad för den importerade produkten, men att de sannolikt inte skulle påverkas direkt av en sådan ökning.

| (128) | Mot bakgrund av de synpunkter som lämnats anses de eventuella kostnadsökningarna för användarna sannolikt inte bli betydande. Dessutom bör det påpekas att importen från Kina får fortsätta att komma in på gemenskapsmarknaden, men till rättvisa priser, och att övriga icke-dumpade leveranskällor fortfarande kommer att vara tillgängliga. Mot bakgrund av detta är den preliminära slutsatsen att provisoriska åtgärder mot Kina inte kommer att ha några betydande verkningar för användarnas intressen. |
| --- | --- |

(128)

Mot bakgrund av de synpunkter som lämnats anses de eventuella kostnadsökningarna för användarna sannolikt inte bli betydande. Dessutom bör det påpekas att importen från Kina får fortsätta att komma in på gemenskapsmarknaden, men till rättvisa priser, och att övriga icke-dumpade leveranskällor fortfarande kommer att vara tillgängliga. Mot bakgrund av detta är den preliminära slutsatsen att provisoriska åtgärder mot Kina inte kommer att ha några betydande verkningar för användarnas intressen.

6.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (129) | Införandet av åtgärder är av intresse för gemenskapsindustrin, övriga gemenskapstillverkare och leverantörer till gemenskapsindustrin. Därigenom kommer gemenskapsindustrin att kunna öka sin produktion, försäljning och marknadsandel och åter bli lönsam. Om åtgärder inte införs, förväntas gemenskapsindustrin komma att lida betydande förluster till följd av ytterligare minskad försäljning och fortsatt prisnedgång på gemenskapsmarknaden, vilket leder till fortsatt förlust av marknadsandel i förhållande till den ökade importen från Kina, och en ytterligare försämring av försäljningspriserna, när gemenskapsindustrin försöker att bromsa förlusten av marknadsandelar. Dessa negativa verkningar för gemenskapsindustrin skulle, i sin tur, ha negativa verkningar för gemenskapsindustrins leverantörer som även skulle drabbas av minskad efterfrågan vilken skulle tvinga dem att minska produktionen. |
| --- | --- |

(129)

Införandet av åtgärder är av intresse för gemenskapsindustrin, övriga gemenskapstillverkare och leverantörer till gemenskapsindustrin. Därigenom kommer gemenskapsindustrin att kunna öka sin produktion, försäljning och marknadsandel och åter bli lönsam. Om åtgärder inte införs, förväntas gemenskapsindustrin komma att lida betydande förluster till följd av ytterligare minskad försäljning och fortsatt prisnedgång på gemenskapsmarknaden, vilket leder till fortsatt förlust av marknadsandel i förhållande till den ökade importen från Kina, och en ytterligare försämring av försäljningspriserna, när gemenskapsindustrin försöker att bromsa förlusten av marknadsandelar. Dessa negativa verkningar för gemenskapsindustrin skulle, i sin tur, ha negativa verkningar för gemenskapsindustrins leverantörer som även skulle drabbas av minskad efterfrågan vilken skulle tvinga dem att minska produktionen.

| (130) | Även om åtgärderna kan förväntas leda till ökade importpriser, har importörerna inte uttryckt någon oro över eventuella åtgärder, och införandet av åtgärder anses inte komma att få några betydande verkningar för dem. Vad användarna beträffar konstaterades det att införandet av åtgärder inte skulle få några betydande verkningar för deras vinstmarginal och följaktligen för deras verksamhet, eftersom det finns alternativa leveranskällor och det faktum att det stora flertalet av användarna inte reagerade. |
| --- | --- |

(130)

Även om åtgärderna kan förväntas leda till ökade importpriser, har importörerna inte uttryckt någon oro över eventuella åtgärder, och införandet av åtgärder anses inte komma att få några betydande verkningar för dem. Vad användarna beträffar konstaterades det att införandet av åtgärder inte skulle få några betydande verkningar för deras vinstmarginal och följaktligen för deras verksamhet, eftersom det finns alternativa leveranskällor och det faktum att det stora flertalet av användarna inte reagerade.

| (131) | Efter att ha vägt de inblandade parternas intressen drar kommissionen den preliminära slutsatsen att det inte finns några bindande skäl till att inte införa provisoriska antidumpningsåtgärder mot import av appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(131)

Efter att ha vägt de inblandade parternas intressen drar kommissionen den preliminära slutsatsen att det inte finns några bindande skäl till att inte införa provisoriska antidumpningsåtgärder mot import av appreterade klädtyger av polyesterfilament med ursprung i Kina.

F.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (132) | Mot bakgrund av de preliminära slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(132)

Mot bakgrund av de preliminära slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

| (133) | Vid fastställandet av nivån på de provisoriska åtgärderna har hänsyn tagits både till den dumpningsmarginal som konstaterats och till det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(133)

Vid fastställandet av nivån på de provisoriska åtgärderna har hänsyn tagits både till den dumpningsmarginal som konstaterats och till det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (134) | De provisoriska åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräckligt hög för att undanröja den skada som vållats genom denna import utan att den dumpningsmarginal som konstaterats överskrids. Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och sammanlagt uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Den vinstmarginal före skatt som användes för denna beräkning var 8 % av omsättningen (dvs. 5,7 miljoner euro) vilket överensstämmer med den vinst som gemenskapsindustrin gjorde 1998 och 1999, innan den kinesiska exporten började bli ett problem. På denna grundval beräknades för gemenskapsindustrins del ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten genom att denna vinstmarginal på 8 % lades till produktionskostnaden. |
| --- | --- |

(134)

De provisoriska åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräckligt hög för att undanröja den skada som vållats genom denna import utan att den dumpningsmarginal som konstaterats överskrids. Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och sammanlagt uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Den vinstmarginal före skatt som användes för denna beräkning var 8 % av omsättningen (dvs. 5,7 miljoner euro) vilket överensstämmer med den vinst som gemenskapsindustrin gjorde 1998 och 1999, innan den kinesiska exporten började bli ett problem. På denna grundval beräknades för gemenskapsindustrins del ett icke-skadevållande pris för den likadana produkten genom att denna vinstmarginal på 8 % lades till produktionskostnaden.

| (135) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet och det genomsnittliga icke-skadevållade priset. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif. Dessa skillnader var i samtliga fall högre än den konstaterade dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(135)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts för beräkningarna av prisunderskridandet och det genomsnittliga icke-skadevållade priset. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif. Dessa skillnader var i samtliga fall högre än den konstaterade dumpningsmarginalen.

2.   Provisoriska åtgärder

| (136) | Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på nivån för den lägsta av de dumpnings- och skademarginaler som konstaterats i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(136)

Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på nivån för den lägsta av de dumpnings- och skademarginaler som konstaterats i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.

| (137) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som konstaterats i denna undersökning när det gäller dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) gäller alltså endast import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag och därmed de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, kan inte omfattas av dessa satser utan bör omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(137)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som konstaterats i denna undersökning när det gäller dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller för ”alla övriga företag”) gäller alltså endast import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag och därmed de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, kan inte omfattas av dessa satser utan bör omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

| (138) | Alla ansökningar om att få tillämpa dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller upprättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i samband med tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning med anknytning till t.ex. namnändringen eller förändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(138)

Alla ansökningar om att få tillämpa dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller upprättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i samband med tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning med anknytning till t.ex. namnändringen eller förändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (139) | De föreslagna antidumpningstullsatserna är följande:






  Företag | Antidumpningstull |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,0 % |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,0 % |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,0 % |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,8 % |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,7 % |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,9 % |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,4 % |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,4 % |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,4 % |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Golden time printing and Dyeing knitwear Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dyeing and Sandwshing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co. Ltd. | 39,4 % |
| Alla övriga företag | 85,3 % |

(139)

De föreslagna antidumpningstullsatserna är följande:

Företag

Antidumpningstull

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,0 %

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

20,0 %

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,0 %

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,0 %

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,0 %

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,0 %

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,0 %

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,0 %

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,8 %

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,7 %

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,9 %

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,4 %

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,4 %

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,4 %

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,4 %

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Golden time printing and Dyeing knitwear Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Golden tree SLK printing Dyeing and Sandwshing Co. Ltd.

39,4 %

Zheijang Shaoxiao Printing and Dyeing Co. Ltd.

39,4 %

Alla övriga företag

85,3 %

G.   SLUTBESTÄMMELSE

| (140) | Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande kan lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan behöva omprövas för fastställandet av en eventuell slutgiltig tull. |
| --- | --- |

(140)

Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande kan lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan behöva omprövas för fastställandet av en eventuell slutgiltig tull.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på import av vävda tyger av syntetiska filamentgarn innehållande minst 85 viktprocent texturerade eller otexturerade polyesterfilament, färgade eller tryckta, med ursprung i Kina, som omfattas av KN-nummer 5407 52 00, 5407 54 00, 5407 61 30, 5407 61 90 och ex 5407 69 90 (Taric-nummer 5407699010).

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Nantong Teijin Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,80 % | A618 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,70 % | A619 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,90 % | A620 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,90 % | A621 |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,40 % | A622 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Alla övriga företag | 85,30 % | A999 |

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,00 %

A617

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Nantong Teijin Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,80 %

A618

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,70 %

A619

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,90 %

A620

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,90 %

A621

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,40 %

A622

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dyeing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Alla övriga företag

85,30 %

A999

3.   Övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som avses i punkt 1 får endast ske om det ställs en säkerhet som motsvarar den preliminära tullens belopp.

4.   Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom 30 dagar efter denna förordnings ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

Enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 kan de berörda parterna inom 30 dagar efter denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 skall tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT C 160, 17.6.2004, s. 5.

2

(3)

3

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat B |
| Kontor J-79 5/16 |
| B-1049 Bryssel. |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

Kontor J-79 5/16

B-1049 Bryssel.

---

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/34 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 427/2005

av den 15 mars 2005

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 16 mars 2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 10 i förordning (EG) nr 1784/2003 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importpris som gäller för försändelsen i fråga. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen enligt Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10 i förordning (EG) nr 1784/2003 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemensamma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det interventionspris som gäller för dessa produkter vid importen ökat med 55 %, minskat med det cif-importpris som gäller för försändelsen i fråga. Denna tull får emellertid inte vara högre än tullsatsen enligt Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 10.3 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av de representativa priserna för produkten i fråga på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 10.3 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av de representativa priserna för produkten i fråga på världsmarknaden.

| (3) | I förordning (EG) nr 1249/96 fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1784/2003 vad avser importtullar inom spannmålssektorn. |
| --- | --- |

(3)

I förordning (EG) nr 1249/96 fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1784/2003 vad avser importtullar inom spannmålssektorn.

| (4) | Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft.

| (5) | För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de representativa marknadskurser som fastställs under en referensperiod fortsätta att tillämpas. |
| --- | --- |

(5)

För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de representativa marknadskurser som fastställs under en referensperiod fortsätta att tillämpas.

| (6) | Tillämpningen av förordning (EG) nr 1249/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilaga I i denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av förordning (EG) nr 1249/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilaga I i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Importtullarna inom spannmålssektorn som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 skall fastställas i bilaga I till denna förordning på grundval av de faktorer som tas upp i bilaga II.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 mars 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 mars 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1110/2003 (EUT L 158, 27.6.2003, s. 12).

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 10.2 i förordning (EG) nr 1784/2003 från och med den 16 mars 2005

| KN-nummer | Produkt | Tull på import (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 6,62 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 34,06 |
| 1005 10 90 | Majs för utsäde av annat slag | 53,38 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 53,38 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än för utsäde | 34,06 |

KN-nummer

Produkt

Tull på import (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

6,62

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

34,06

1005 10 90

Majs för utsäde av annat slag

53,38

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

53,38

1007 00 90

Sorghum av andra slag än för utsäde

34,06

---

(1)  För produkter som anländer till gemenskapen via Atlanten eller via Suezkanalen (artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96) kan importören erhålla en nedsättning av tullarna med

| — | 3 EUR/t om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 EUR/t om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller vid den Iberiska halvöns atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t om lossningshamnen ligger i Irland, Förenade kungariket, Danmark, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller vid den Iberiska halvöns atlantkust.

(2)  När villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda kan importören erhålla schablonmässig nedsättning med 24 EUR/t.

---

BILAGA II

Faktorer för beräkning av tullar

perioden 1.3.2005–14.3.2005

| 1. | Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  Börsnotering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | Medelhög kvalitet (1) | Låg kvalitet (2) | US barley 2 |
| Notering (EUR/t) | 113,59 (3) | 64,32 | 153,71 | 143,71 | 123,71 | 96,28 |
| Tillägg för golfen (EUR/t) | 44,94 | 12,64 | — | | | — |
| Tillägg för Stora sjöarna (EUR/t) | — | — | — | | | — |

1.

Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Börsnotering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Produkt (% proteiner vid 12 % vattenhalt)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

Medelhög kvalitet (1)

Låg kvalitet (2)

US barley 2

Notering (EUR/t)

113,59 (3)

64,32

153,71

143,71

123,71

96,28

Tillägg för golfen (EUR/t)

44,94

12,64

—

—

Tillägg för Stora sjöarna (EUR/t)

—

—

—

—

| 2. | Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:
  Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 30,27 EUR/t, Stora sjöarna–Rotterdam: — EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Medelvärden för den referensperiod som avses i artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Kostnader för fraktsatser: Mexikanska golfen–Rotterdam: 30,27 EUR/t, Stora sjöarna–Rotterdam: — EUR/t.

| 3. | Tillskott avseende artikel 4.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Tillskott avseende artikel 4.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1249/96:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negativt bidrag på 10 EUR/t (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Negativt bidrag på 30 EUR/t (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Positivt bidrag på 14 EUR/t ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/37

---

RÅDETS BESLUT

av den 17 februari 2005

om utnämning av tio franska ordinarie ledamöter och sex franska suppleanter i Regionkommittén

(2005/215/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263 i detta,

med beaktande av den franska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 22 januari 2002 beslut 2002/60/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 22 januari 2002 beslut 2002/60/EG om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén (1).

| (2) | Sju platser som ordinarie ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandatet har löpt ut för Jean-Pierre BAZIN (FR), Marc BELLET (FR), Yannick BODIN (FR), Mireille KERBAOL (FR), Robert SAVY (FR) och Jacques VALADE (FR) vilket meddelades rådet den 9 april 2004, samt Valéry GISCARD d’ESTAING (FR), vilket meddelades rådet den 7 augusti 2004.
  En plats som ordinarie ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Claude GIRARD (FR), har avlidit, vilket meddelades rådet den 9 april 2004.
  Två platser som ordinarie ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Philippe RICHERTS (FR), och Augustin BONREPAUXS (FR), avgångar, vilka meddelades rådet den 11 november 2004 respektive den 22 december 2004.
  Tre platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandatet har löpt ut för Nicole GUILHAUDIN (FR), Alain PERELLE (FR) och Marie-Françoise JACQ (FR), vilket meddelades rådet den 9 april 2004.
  Tre platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Claudy LEBRETONS (FR), Mireille LACOMBES (FR), och Ambroise GUELLECS (FR), avgångar, vilka meddelades rådet den 13 oktober 2004, den 22 december 2004 respektive den 19 januari 2005. |
| --- | --- |

(2)

Sju platser som ordinarie ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandatet har löpt ut för Jean-Pierre BAZIN (FR), Marc BELLET (FR), Yannick BODIN (FR), Mireille KERBAOL (FR), Robert SAVY (FR) och Jacques VALADE (FR) vilket meddelades rådet den 9 april 2004, samt Valéry GISCARD d’ESTAING (FR), vilket meddelades rådet den 7 augusti 2004.

En plats som ordinarie ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att Claude GIRARD (FR), har avlidit, vilket meddelades rådet den 9 april 2004.

Två platser som ordinarie ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Philippe RICHERTS (FR), och Augustin BONREPAUXS (FR), avgångar, vilka meddelades rådet den 11 november 2004 respektive den 22 december 2004.

Tre platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandatet har löpt ut för Nicole GUILHAUDIN (FR), Alain PERELLE (FR) och Marie-Françoise JACQ (FR), vilket meddelades rådet den 9 april 2004.

Tre platser som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Claudy LEBRETONS (FR), Mireille LACOMBES (FR), och Ambroise GUELLECS (FR), avgångar, vilka meddelades rådet den 13 oktober 2004, den 22 december 2004 respektive den 19 januari 2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Till ledamöter i Regionkommittén utnämns

| a) | som ordinarie ledamöter: | Camille de ROCCA SERRA
  Président de l’assemblée territoriale Corse |
| --- | --- | --- |

a)

som ordinarie ledamöter:

Camille de ROCCA SERRA

Président de l’assemblée territoriale Corse

| | Raymond FORNI
  Président du conseil régional de Franche-Comté |
| --- | --- |

Raymond FORNI

Président du conseil régional de Franche-Comté

| | Mireille LACOMBE
  Conseillère générale du Puy-de-Dôme |
| --- | --- |

Mireille LACOMBE

Conseillère générale du Puy-de-Dôme

| | Jean-Yves LE DRIAN
  Président du conseil régional de Bretagne |
| --- | --- |

Jean-Yves LE DRIAN

Président du conseil régional de Bretagne

| | Martin MALVY
  Président du conseil régional Midi-Pyrénées |
| --- | --- |

Martin MALVY

Président du conseil régional Midi-Pyrénées

| | Raymond MARIGNE
  Vice-président du conseil général des Hautes-Alpes |
| --- | --- |

Raymond MARIGNE

Vice-président du conseil général des Hautes-Alpes

| | Daniel PERCHERON
  Président du conseil régional du Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |

Daniel PERCHERON

Président du conseil régional du Nord-Pas-de-Calais

| | Alain ROUSSET
  Président du conseil régional d’Aquitaine |
| --- | --- |

Alain ROUSSET

Président du conseil régional d’Aquitaine

| | Michel THIERS
  Vice-président du conseil général du Rhône |
| --- | --- |

Michel THIERS

Vice-président du conseil général du Rhône

| | Adrien ZELLER
  Président du conseil régional d’Alsace |
| --- | --- |

Adrien ZELLER

Président du conseil régional d’Alsace

| b) | som suppleanter: | Jacques AUXIETTE
  Président du conseil régional des Pays-de-la-Loire |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter:

Jacques AUXIETTE

Président du conseil régional des Pays-de-la-Loire

| | Pierre BERTRAND
  Vice-président du conseil général du Bas-Rhin |
| --- | --- |

Pierre BERTRAND

Vice-président du conseil général du Bas-Rhin

| | Charles JOSSELIN
  Vice-président du conseil général des Côtes d’Armor |
| --- | --- |

Charles JOSSELIN

Vice-président du conseil général des Côtes d’Armor

| | Jean-Jacques LOZACH
  Président du conseil général de la Creuse |
| --- | --- |

Jean-Jacques LOZACH

Président du conseil général de la Creuse

| | Nathalie MANET
  Conseillère régionale d’Aquitaine |
| --- | --- |

Nathalie MANET

Conseillère régionale d’Aquitaine

| | Jean-Vincent PLACE
  Conseiller régional de l’Île-de-France |
| --- | --- |

Jean-Vincent PLACE

Conseiller régional de l’Île-de-France

under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2006.

Utfärdat i Bryssel den 17 februari 2005.

På rådets vägnar

J.-C. JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

Kommissionen

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/39

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 mars 2005

om ändring av beslut 2003/828/EG med avseende på undantag från utförselförbudet för djur när det gäller inhemska transporter

[delgivet med nr K(2005) 544]

(Text av betydelse för EES)

(2005/216/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/75/EG av den 20 november 2000 om fastställande av särskilda bestämmelser om åtgärder för bekämpning och utrotning av bluetongue (1), särskilt artikel 9.1 c och artikel 12 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens beslut 2003/828/EG av den 25 november 2003 om skydds- och övervakningszoner när det gäller bluetongue (2) antogs mot bakgrund av bluetonguesituationen i de regioner inom gemenskapen som drabbats av utbrott av denna sjukdom. I det beslutet avgränsas skydds- och övervakningszoner (”restriktionszonerna”) som motsvarar särskilda epidemiologiska situationer, och dessutom anges villkor för att bevilja undantag från utförselförbudet i direktiv 2000/75/EG när det gäller vissa förflyttningar av djur samt sperma, ägg och embryon från dessa djur, från och genom dessa zoner. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslut 2003/828/EG av den 25 november 2003 om skydds- och övervakningszoner när det gäller bluetongue (2) antogs mot bakgrund av bluetonguesituationen i de regioner inom gemenskapen som drabbats av utbrott av denna sjukdom. I det beslutet avgränsas skydds- och övervakningszoner (”restriktionszonerna”) som motsvarar särskilda epidemiologiska situationer, och dessutom anges villkor för att bevilja undantag från utförselförbudet i direktiv 2000/75/EG när det gäller vissa förflyttningar av djur samt sperma, ägg och embryon från dessa djur, från och genom dessa zoner.

| (2) | Förhållandena vintertid i delar av de regioner i gemenskapen som drabbats av bluetongue har lett till att vektorinsekten har upphört att vara aktiv och därmed till att bluetongueviruset inte längre är i omlopp. |
| --- | --- |

(2)

Förhållandena vintertid i delar av de regioner i gemenskapen som drabbats av bluetongue har lett till att vektorinsekten har upphört att vara aktiv och därmed till att bluetongueviruset inte längre är i omlopp.

| (3) | Det är därför lämpligt att fastställa bestämmelser om de villkor enligt vilka undantag kan beviljas från utförselförbudet för djur i berörda delar av restriktionszonerna under de perioder då avsaknad av virusspridning eller vektorer har påvisats. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför lämpligt att fastställa bestämmelser om de villkor enligt vilka undantag kan beviljas från utförselförbudet för djur i berörda delar av restriktionszonerna under de perioder då avsaknad av virusspridning eller vektorer har påvisats.

| (4) | När det från det att vektoraktiviteten har upphört har förflutit en tid som inte är längre än serokonversionstiden, kan seronegativa djur förflyttas från restriktionszonerna med en acceptabel risknivå, eftersom de inte kan vara och inte heller kan bli infekterade. Djur som är seropositiva men virologiskt negativa (PCR-negativa) får också förflyttas eftersom de inte är och inte kan bli viremiska. |
| --- | --- |

(4)

När det från det att vektoraktiviteten har upphört har förflutit en tid som inte är längre än serokonversionstiden, kan seronegativa djur förflyttas från restriktionszonerna med en acceptabel risknivå, eftersom de inte kan vara och inte heller kan bli infekterade. Djur som är seropositiva men virologiskt negativa (PCR-negativa) får också förflyttas eftersom de inte är och inte kan bli viremiska.

| (5) | Djur som är födda efter det att vektoraktiviteten har upphört kan inte infekteras, och kan därför utan risk förflyttas från restriktionszonen i avsaknad av vektoraktivitet. |
| --- | --- |

(5)

Djur som är födda efter det att vektoraktiviteten har upphört kan inte infekteras, och kan därför utan risk förflyttas från restriktionszonen i avsaknad av vektoraktivitet.

| (6) | Eftersom spårbarheten av transporter av dessa djur måste vara föremål för stränga kontroller, bör transporterna begränsas till inhemska transporter till anläggningar som är registrerade av den myndighet som är behörig myndighet för den mottagande anläggningen. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom spårbarheten av transporter av dessa djur måste vara föremål för stränga kontroller, bör transporterna begränsas till inhemska transporter till anläggningar som är registrerade av den myndighet som är behörig myndighet för den mottagande anläggningen.

| (7) | Dessutom måste alla sådana transporter upphöra när vektorn åter börjar vara aktiv inom ett epidemiologiskt relevant område i berörda restriktionszoner. |
| --- | --- |

(7)

Dessutom måste alla sådana transporter upphöra när vektorn åter börjar vara aktiv inom ett epidemiologiskt relevant område i berörda restriktionszoner.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 3 i beslut 2003/828/EG skall ändras på följande sätt:

| a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3a skall inhemsk avsändning av djur eller sperma, ägg och embryon från dessa djur från en av restriktionszonerna i bilaga I undantas från utförselförbudet under förutsättning att djuren eller sperma, ägg och embryon från dessa uppfyller kraven i bilaga II eller, för Spaniens, Frankrikes, Italiens och Portugals del, att de uppfyller kraven i punkt 2 eller för Greklands del att de uppfyller kraven i punkt 3.” |
| --- | --- |

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3a skall inhemsk avsändning av djur eller sperma, ägg och embryon från dessa djur från en av restriktionszonerna i bilaga I undantas från utförselförbudet under förutsättning att djuren eller sperma, ägg och embryon från dessa uppfyller kraven i bilaga II eller, för Spaniens, Frankrikes, Italiens och Portugals del, att de uppfyller kraven i punkt 2 eller för Greklands del att de uppfyller kraven i punkt 3.”

| b) | Följande punkt 3a skall införas efter punkt 3:
  ”3a.   När mer än 40 dagar har förflutit från det datum då vektoraktiviteten upphörde i ett epidemiologiskt relevant område i de restriktionszoner som avses i bilaga I, får den behöriga myndigheten bevilja undantag från utförselförbudet för inhemska transporter av följande djur:






  a) | Djur som skall sändas till anläggningar som registrerats för detta syfte av den behöriga myndigheten för den mottagande anläggningen och som endast får flyttas från dessa anläggningar till ett slakthus. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt 3a skall införas efter punkt 3:

”3a.   När mer än 40 dagar har förflutit från det datum då vektoraktiviteten upphörde i ett epidemiologiskt relevant område i de restriktionszoner som avses i bilaga I, får den behöriga myndigheten bevilja undantag från utförselförbudet för inhemska transporter av följande djur:

a)

Djur som skall sändas till anläggningar som registrerats för detta syfte av den behöriga myndigheten för den mottagande anläggningen och som endast får flyttas från dessa anläggningar till ett slakthus.

| b) | Djur som är serologiskt negativa (ELISA eller AGID) eller serologiskt positiva men virologiskt negativa (PCR). |
| --- | --- |

b)

Djur som är serologiskt negativa (ELISA eller AGID) eller serologiskt positiva men virologiskt negativa (PCR).

| c) | Djur som är födda efter det datum då vektoraktiviteten upphörde. |
| --- | --- |

c)

Djur som är födda efter det datum då vektoraktiviteten upphörde.

Den behöriga myndigheten får endast bevilja undantag enligt denna punkt under den period då vektorn inte är aktiv.

Om det med hjälp av det program för epidemiövervakning som föreskrivs i artikel 9.1 b i direktiv 2000/75/EG upptäcks att vektorn åter har blivit aktiv i berörda restriktionszon, skall den behöriga myndigheten säkerställa att sådana undantag inte längre gäller.”

Artikel 2

Detta beslut skall tillämpas från och med den 19 mars 2005.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 74.

1

(2)  EUT L 311, 27.11.2003, s. 41. Beslutet senast ändrat genom beslut 2005/138/EG (EUT L 47, 18.2.2005, s. 38).

2

---

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/41 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/41

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 mars 2005

om fastställande av djurhälsovillkor och krav på veterinärintyg för import till gemenskapen av embryon från nötkreatur

[delgivet med nr K(2005) 543]

(Text av betydelse för EES)

(2005/217/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 89/556/EEG av den 25 september 1989 om djurhälsovillkor för handel inom gemenskapen med och import från tredje land av embryon från tamdjur av nötkreatur (1), särskilt artikel 7.1 och artikel 9.1 första stycket led b i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 91/270/EEG av den 14 maj 1991 om upprättande av en förteckning över tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av embryon från tamdjur av nötkreatur (2), fastställs att medlemsstaterna får importera embryon från tamdjur av nötkreatur enbart från de tredjeländer som förtecknas i bilagan till det beslutet. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 91/270/EEG av den 14 maj 1991 om upprättande av en förteckning över tredje länder från vilka medlemsstaterna tillåter import av embryon från tamdjur av nötkreatur (2), fastställs att medlemsstaterna får importera embryon från tamdjur av nötkreatur enbart från de tredjeländer som förtecknas i bilagan till det beslutet.

| (2) | Enligt direktiv 89/556/EEG skall en förteckning upprättas över de samlings- och produktionsgrupper som i tredjeländer får samla in, bearbeta eller lagra embryon från nötkreatur avsedda för gemenskapen. Denna förteckning fastställs i kommissionens beslut 92/452/EEG av den 30 juli 1992 om upprättande av en förteckning över samlingsgrupper och produktionsgrupper som godkänts i tredje land för export av embryon från nötkreatur till gemenskapen (3). |
| --- | --- |

(2)

Enligt direktiv 89/556/EEG skall en förteckning upprättas över de samlings- och produktionsgrupper som i tredjeländer får samla in, bearbeta eller lagra embryon från nötkreatur avsedda för gemenskapen. Denna förteckning fastställs i kommissionens beslut 92/452/EEG av den 30 juli 1992 om upprättande av en förteckning över samlingsgrupper och produktionsgrupper som godkänts i tredje land för export av embryon från nötkreatur till gemenskapen (3).

| (3) | I kommissionens beslut 92/471/EEG av den 2 september 1992 om djurhälsovillkor och veterinärintyg för import från tredje land av embryon från nötkreatur (4), föreskrivs att medlemsstaterna endast får tillåta import av embryon från nötkreatur som uppfyller garantierna i djurhälsointygen i bilagorna till det beslutet. Bilagorna innehåller också förteckningar över de godkända tredjeländer som får använda veterinärintygen i det beslutet. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 92/471/EEG av den 2 september 1992 om djurhälsovillkor och veterinärintyg för import från tredje land av embryon från nötkreatur (4), föreskrivs att medlemsstaterna endast får tillåta import av embryon från nötkreatur som uppfyller garantierna i djurhälsointygen i bilagorna till det beslutet. Bilagorna innehåller också förteckningar över de godkända tredjeländer som får använda veterinärintygen i det beslutet.

| (4) | I direktiv 89/556/EEG föreskrivs att embryon från nötkreatur inte får skickas från en medlemsstat till en annan, såvida de inte har befruktats genom artificiell insemination eller in vitro-befruktning med sperma från ett donatordjur som tillhör en tjurstation som godkänts av den behöriga myndigheten för insamling, bearbetning och lagring av sperma eller med sperma som importerats i enlighet med rådets direktiv 88/407/EEG av den 14 juni 1988 om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av djupfryst sperma från tamdjur av nötkreatur. (5). |
| --- | --- |

(4)

I direktiv 89/556/EEG föreskrivs att embryon från nötkreatur inte får skickas från en medlemsstat till en annan, såvida de inte har befruktats genom artificiell insemination eller in vitro-befruktning med sperma från ett donatordjur som tillhör en tjurstation som godkänts av den behöriga myndigheten för insamling, bearbetning och lagring av sperma eller med sperma som importerats i enlighet med rådets direktiv 88/407/EEG av den 14 juni 1988 om djurhälsokrav som är tillämpliga vid handel inom gemenskapen med och import av djupfryst sperma från tamdjur av nötkreatur. (5).

| (5) | The International Embryo Transfer Society (IETS) har gjort bedömningen att risken för överföring av vissa smittsamma sjukdomar via embryon är försumbar, förutsatt att embryona hanteras på lämpligt sätt mellan insamling och överlämnande. Av djurhälsoskäl bör lämpliga säkerhetsåtgärder dock vidtas i tidigare led när det gäller sperma som används för befruktning. |
| --- | --- |

(5)

The International Embryo Transfer Society (IETS) har gjort bedömningen att risken för överföring av vissa smittsamma sjukdomar via embryon är försumbar, förutsatt att embryona hanteras på lämpligt sätt mellan insamling och överlämnande. Av djurhälsoskäl bör lämpliga säkerhetsåtgärder dock vidtas i tidigare led när det gäller sperma som används för befruktning.

| (6) | Gemenskapens krav för import av embryon från nötkreatur bör vara åtminstone lika stränga som för handeln inom gemenskapen med embryon från nötkreatur, särskilt när det gäller sperma som används för befruktning. Handelsproblem har förekommit efter införandet av nya skärpta krav enligt beslut 92/471/EEG, ändrat genom beslut 2004/786/EG. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapens krav för import av embryon från nötkreatur bör vara åtminstone lika stränga som för handeln inom gemenskapen med embryon från nötkreatur, särskilt när det gäller sperma som används för befruktning. Handelsproblem har förekommit efter införandet av nya skärpta krav enligt beslut 92/471/EEG, ändrat genom beslut 2004/786/EG.

| (7) | Exportörer och importörer har på grund av dessa problem begärt en övergångsperiod för att anpassa sig till de nya skärpta kraven för sperma från nötkreatur som används för befruktning av oocyter för export av embryon till gemenskapen. Det är därför lämpligt att under en viss period och på vissa villkor tillåta import av sådana embryon från nötkreatur som samlats in eller producerats i enlighet med bilaga III till detta beslut. |
| --- | --- |

(7)

Exportörer och importörer har på grund av dessa problem begärt en övergångsperiod för att anpassa sig till de nya skärpta kraven för sperma från nötkreatur som används för befruktning av oocyter för export av embryon till gemenskapen. Det är därför lämpligt att under en viss period och på vissa villkor tillåta import av sådana embryon från nötkreatur som samlats in eller producerats i enlighet med bilaga III till detta beslut.

| (8) | För att uppnå tydlighet i gemenskapslagstiftningen bör besluten 91/270/EEG och 92/471/EEG upphävas och ersättas av detta beslut. |
| --- | --- |

(8)

För att uppnå tydlighet i gemenskapslagstiftningen bör besluten 91/270/EEG och 92/471/EEG upphävas och ersättas av detta beslut.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna får importera enbart embryon från tamdjur av nötkreatur (”embryon”) som samlats in eller producerats i de tredjeländer som anges i förteckningen i bilaga I till detta beslut av godkända samlingsgrupper eller produktionsgrupper som anges i bilagan till beslut 92/452/EEC.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall godkänna import av embryon som uppfyller de ytterligare garantier som fastställs i förlagan till veterinärintyg i bilaga II.

Artikel 3

Genom avvikelse från artikel 2 skall medlemsstaterna fram till den 31 december 2006 godkänna import från de tredjeländer som anges i bilaga I när det gäller embryon som uppfyller

| a) | de ytterligare garantier som anges i förlagan till veterinärintyg i bilaga III, och |
| --- | --- |

a)

de ytterligare garantier som anges i förlagan till veterinärintyg i bilaga III, och

| b) | följande villkor:






  i) | Embryona skall samlas in eller produceras före den 1 januari 2006. |
| --- | --- | --- |

b)

följande villkor:

i)

Embryona skall samlas in eller produceras före den 1 januari 2006.

| ii) | Embryona får användas enbart för implantering i nötkreatur av honkön i den destinationsmedlemsstat som anges i veterinärintyget. |
| --- | --- |

ii)

Embryona får användas enbart för implantering i nötkreatur av honkön i den destinationsmedlemsstat som anges i veterinärintyget.

| iii) | Ingen handel får ske med embryona inom gemenskapen. |
| --- | --- |

iii)

Ingen handel får ske med embryona inom gemenskapen.

Artikel 4

Besluten 91/270/EEG och 92/471/EEG skall upphöra att gälla.

Artikel 5

Detta beslut skall tillämpas från och med den 5 april 2005.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 9 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 302, 19.10.1989, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 134, 29.5.1991, s. 56. Beslutet senast ändrat genom beslut 2004/52/EG (EUT L 10, 16.1.2004, s. 67).

2

(3)  EGT L 250, 29.8.1992, s. 40. Beslutet senast ändrat genom beslut 2005/29/EG (EUT L 15, 19.1.2005, s. 34).

3

(4)  EGT L 270, 15.9.1992, s. 27. Beslutet senast ändrat genom beslut 2004/786/EG (EUT L 346, 23.11.2004, s. 32).

4

(5)  EGT L 194, 22.7.1988, s. 10. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2004/101/EG (EUT L 30, 4.2.2004, s. 15).

5

---

BILAGA I

| ISO-kod | Land | Tillämpligt veterinärintyg | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- |
| AR | Argentina | BILAGA II | BILAGA III (3) | |
| AU | Australien | BILAGA II | BILAGA III (3) | De ytterligare garantier som anges i punkt 11.5.2 i intyget i bilaga II eller III måste uppfyllas. |
| CA | Kanada | BILAGA II | BILAGA III (3) | |
| CH | Schweiz (2) | BILAGA II | BILAGA III (3) | |
| HR | Kroatien | BILAGA II | BILAGA III (3) | |
| IL | Israel | BILAGA II | BILAGA III (3) | |
| MK | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (1) | BILAGA II | BILAGA III (3) | |
| NZ | Nya Zeeland | BILAGA II | BILAGA III (3) | |
| RO | Rumänien | BILAGA II | BILAGA III (3) | |
| US | USA | BILAGA II | BILAGA III (3) | |

ISO-kod

Land

Tillämpligt veterinärintyg

Kommentarer

AR

Argentina

BILAGA II

BILAGA III (3)

AU

Australien

BILAGA II

BILAGA III (3)

De ytterligare garantier som anges i punkt 11.5.2 i intyget i bilaga II eller III måste uppfyllas.

CA

Kanada

BILAGA II

BILAGA III (3)

CH

Schweiz (2)

BILAGA II

BILAGA III (3)

HR

Kroatien

BILAGA II

BILAGA III (3)

IL

Israel

BILAGA II

BILAGA III (3)

MK

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (1)

BILAGA II

BILAGA III (3)

NZ

Nya Zeeland

BILAGA II

BILAGA III (3)

RO

Rumänien

BILAGA II

BILAGA III (3)

US

USA

BILAGA II

BILAGA III (3)

---

(1)  Koden föregriper inte den definitiva beteckningen av detta land, vilken kommer att bestämmas under de förhandlingar som för närvarande pågår i Förenta nationerna.

(2)  Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda villkor för utfärdande av intyg som föreskrivs i eventuella relevanta avtal mellan gemenskapen och tredjeländer.

(3)  Tillämpligt fram till den dag som anges artikel 4 i beslut 2005/217/EG.

---

BILAGA II

Image

Image

Image

---

BILAGA III

Image

Image

Image

---

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/50 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/50

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 mars 2005

om särskilda villkor för import av fiskeriprodukter från Saudiarabien

[delgivet med nr K(2005) 563]

(Text av betydelse för EES)

(2005/218/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/493/EEG av den 22 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktionen och marknadsföringen av fiskprodukter (1), särskilt artikel 11.1 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Ett kontrollbesök har för kommissionens räkning genomförts i Saudiarabien i syfte att undersöka de förhållanden under vilka fiskeriprodukter produceras, lagras och sänds till gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Ett kontrollbesök har för kommissionens räkning genomförts i Saudiarabien i syfte att undersöka de förhållanden under vilka fiskeriprodukter produceras, lagras och sänds till gemenskapen.

| (2) | Kraven i Saudiarabiens lagstiftning beträffande hygienkontroll och tillsyn av fiskeriprodukter kan anses motsvara dem som anges i direktiv 91/493/EEG. |
| --- | --- |

(2)

Kraven i Saudiarabiens lagstiftning beträffande hygienkontroll och tillsyn av fiskeriprodukter kan anses motsvara dem som anges i direktiv 91/493/EEG.

| (3) | ”General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)” har i synnerhet möjlighet att på ett effektivt sätt kontrollera att gällande bestämmelser tillämpas. |
| --- | --- |

(3)

”General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)” har i synnerhet möjlighet att på ett effektivt sätt kontrollera att gällande bestämmelser tillämpas.

| (4) | GDQCL har lämnat officiella garantier för att bestämmelserna om hygienkontroller och tillsyn av fiskeriprodukter i kapitel V i bilagan till direktiv 91/493/EEG följs och att de hygienkrav som motsvarar dem som fastställs i direktivet i fråga uppfylls. |
| --- | --- |

(4)

GDQCL har lämnat officiella garantier för att bestämmelserna om hygienkontroller och tillsyn av fiskeriprodukter i kapitel V i bilagan till direktiv 91/493/EEG följs och att de hygienkrav som motsvarar dem som fastställs i direktivet i fråga uppfylls.

| (5) | Det bör fastställas detaljerade bestämmelser för de fiskeriprodukter som importeras till gemenskapen från Saudiarabien, i enlighet med direktiv 91/493/EEG. |
| --- | --- |

(5)

Det bör fastställas detaljerade bestämmelser för de fiskeriprodukter som importeras till gemenskapen från Saudiarabien, i enlighet med direktiv 91/493/EEG.

| (6) | Det fordras också att en förteckning över godkända anläggningar, fabriksfartyg och kyl- eller fryshus upprättas jämte en förteckning över de frysfartyg som är utrustade i enlighet med kraven i rådets direktiv 92/48/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av minimiregler för hygienen för fiskprodukter som fångats av vissa fartyg enligt artikel 3.1 a i i direktiv 91/493/EEG (2). Dessa förteckningar bör upprättas på grundval av de upplysningar som GDQCL lämnar till kommissionen. |
| --- | --- |

(6)

Det fordras också att en förteckning över godkända anläggningar, fabriksfartyg och kyl- eller fryshus upprättas jämte en förteckning över de frysfartyg som är utrustade i enlighet med kraven i rådets direktiv 92/48/EEG av den 16 juni 1992 om fastställande av minimiregler för hygienen för fiskprodukter som fångats av vissa fartyg enligt artikel 3.1 a i i direktiv 91/493/EEG (2). Dessa förteckningar bör upprättas på grundval av de upplysningar som GDQCL lämnar till kommissionen.

| (7) | Med hänsyn till erforderlig övergångsperiod bör detta beslut tillämpas från och med tre dagar efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(7)

Med hänsyn till erforderlig övergångsperiod bör detta beslut tillämpas från och med tre dagar efter offentliggörandet.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

”General Directorate of Quality Control Laboratories (GDQCL)” är den myndighet i Saudiarabien som skall vara behörig att kontrollera och intyga att fiskeriprodukter uppfyller kraven i direktiv 91/493/EEG.

Artikel 2

Fiskeriprodukter som importeras till gemenskapen från Saudiarabien skall uppfylla kraven i artiklarna 3, 4 och 5.

Artikel 3

1.   Varje sändning skall åtföljas av ett numrerat hälsointyg i original, enligt förlagan i bilaga I, bestående av ett enda blad, vederbörligen ifyllt, daterat och undertecknat.

2.   Hälsointyget skall vara avfattat på minst ett officiellt språk i den medlemsstat där kontrollerna görs.

3.   Hälsointyget skall innehålla namn och tjänsteställning för samt underskrift av GDQCL:s representant och GDQCL:s officiella stämpel i en annan färg än de övriga uppgifterna i intyget.

Artikel 4

Fiskeriprodukterna skall komma från godkända anläggningar, fabriksfartyg, kyl- eller fryshus eller registrerade frysfartyg enligt förteckningen i bilaga II.

Artikel 5

Varje förpackning skall i outplånlig skrift vara märkt med ordet ”SAUDIARABIEN” och med godkännandenumret/registreringsnumret för den anläggning, det fabriksfartyg, det kyl- eller fryshus eller det frysfartyg från vilket produkterna kommer, utom då det rör sig om frysta fiskeriprodukter i bulk avsedda för tillverkning av livsmedelskonserver.

Artikel 6

Detta beslut skall tillämpas från och med den 19 mars 2005.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 11 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktivet senast ändat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 187, 7.7.1992, s. 41.

2

---

BILAGA I

HÄLSOINTYG

för fiskeriprodukter, med undantag av alla former av musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor och sniglar, från Saudiarabien avsedda för export till Europeiska gemenskapen

Image

Image

---

BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER ANLÄGGNINGAR OCH FARTYG

| Godkännandenummer | Namn | Stad/Region | Godkännandet gäller t.o.m. | Kategori |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KSA-01 | National Prawn Company | Al-Laith, Makkah-provinsen | | PPa |
| Kategoriförklaring: PPa Enbart bearbetningsanläggning eller delvis material från vattenbruk (odlade produkter). |

Godkännandenummer

Namn

Stad/Region

Godkännandet gäller t.o.m.

Kategori

KSA-01

National Prawn Company

Al-Laith, Makkah-provinsen

PPa

Kategoriförklaring: PPa Enbart bearbetningsanläggning eller delvis material från vattenbruk (odlade produkter).

---

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/55 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/55

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 mars 2005

om ändring av beslut 97/296/EG om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka import av fiskeprodukter för livsmedel är tillåten med avseende på Saudiarabien

[delgivet med nr K(2005) 564]

(Text av betydelse för EES)

(2005/219/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 95/408/EG av den 22 juni 1995 om villkor för upprättande, under en övergångsperiod, av provisoriska förteckningar över anläggningar i tredjeland, från vilka medlemsstaterna får importera vissa produkter av animaliskt ursprung, fiskprodukter eller levande tvåskaliga mollusker (1), särskilt artikel 2.2 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 97/296/EG av den 22 april 1997 om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka import av fiskeprodukter för livsmedel är tillåten (2) förtecknas de länder och områden från vilka det är tillåtet att importera fiskeriprodukter som skall användas som livsmedel. I del I i bilagan till det beslutet förtecknas namnen på de länder och områden som omfattas av ett särskilt beslut enligt rådets direktiv 91/493/EEG av den 22 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktion och marknadsföring av fiskeriprodukter (3), och i del II i bilagan förtecknas de länder och områden som uppfyller villkoren i artikel 2.2 i beslut 95/408/EG. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 97/296/EG av den 22 april 1997 om upprättande av en förteckning över de tredje länder från vilka import av fiskeprodukter för livsmedel är tillåten (2) förtecknas de länder och områden från vilka det är tillåtet att importera fiskeriprodukter som skall användas som livsmedel. I del I i bilagan till det beslutet förtecknas namnen på de länder och områden som omfattas av ett särskilt beslut enligt rådets direktiv 91/493/EEG av den 22 juli 1991 om fastställande av hygienkrav för produktion och marknadsföring av fiskeriprodukter (3), och i del II i bilagan förtecknas de länder och områden som uppfyller villkoren i artikel 2.2 i beslut 95/408/EG.

| (2) | I kommissionens beslut 2005/218/EG (4) fastställs särskilda importvillkor för fiskeriprodukter från Saudiarabien. Detta land bör därför föras in i del I i bilagan till beslut 97/296/EG. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 2005/218/EG (4) fastställs särskilda importvillkor för fiskeriprodukter från Saudiarabien. Detta land bör därför föras in i del I i bilagan till beslut 97/296/EG.

| (3) | För tydlighetens skull bör de berörda förteckningarna ersättas helt och hållet. |
| --- | --- |

(3)

För tydlighetens skull bör de berörda förteckningarna ersättas helt och hållet.

| (4) | Beslut 97/296/EG bör därför ändras. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 97/296/EG bör därför ändras.

| (5) | Detta beslut bör gälla från och med samma dag som beslut 2005/218/EG avseende import av fiskeriprodukter från Saudiarabien. |
| --- | --- |

(5)

Detta beslut bör gälla från och med samma dag som beslut 2005/218/EG avseende import av fiskeriprodukter från Saudiarabien.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 97/296/EG skall ersättas med texten i bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut skall tillämpas från och med den 19 mars 2005.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 11 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 243, 11.10.1995, s. 17. Beslutet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv (EG) 2004/41/EG (EUT L 157, 30.4.2004, s. 33).

1

(2)  EGT L 122, 14.5.1997, s. 21. Beslutet senast ändrat genom beslut 2005/71/EG (EUT L 28, 1.2.2005, s. 45).

2

(3)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 15. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

3

(4)  Se sidan 50 i detta nummer av Officiella tidningen.

4

---

BILAGA

”BILAGA

Förteckning över länder och områden från vilka det är tillåtet att importera fiskeriprodukter i alla former för användning som livsmedel

I.   Länder och områden som omfattas av ett särskilt beslut enligt rådets direktiv 91/493/EEG

AE– FÖRENADE ARABEMIRATEN

AG– ANTIGUA OCH BARBUDA

AL– ALBANIEN

AN– NEDERLÄNDSKA ANTILLERNA

AR– ARGENTINA

AU– AUSTRALIEN

BD– BANGLADESH

BG– BULGARIEN

BR– BRASILIEN

BZ– BELIZE

CA– KANADA

CH– SCHWEIZ

CI– ELFENBENSKUSTEN

CL– CHILE

CN– KINA

CO– COLOMBIA

CR– COSTA RICA

CS– SERBIEN och MONTENEGRO (1)

CU– KUBA

CV– KAP VERDE

EC– ECUADOR

EG– EGYPTEN

FK– FALKLANDSÖARNA

GA– GABON

GH– GHANA

GL– GRÖNLAND

GM– GAMBIA

GN– GUINEA CONAKRY

GT– GUATEMALA

GY– GUYANA

HK– HONGKONG

HN– HONDURAS

HR– KROATIEN

ID– INDONESIEN

IN– INDIEN

IR– IRAN

JM– JAMAICA

JP– JAPAN

KE– KENYA

KR– SYDKOREA

KZ– KAZAKHSTAN

LK– SRI LANKA

MA– MAROCKO

MG– MADAGASKAR

MR– MAURITANIEN

MU– MAURITIUS

MV– MALDIVERNA

MX– MEXIKO

MY– MALAYSIA

MZ– MOZAMBIQUE

NA– NAMIBIA

NC– NYA KALEDONIEN

NG– NIGERIA

NI– NICARAGUA

NZ– NYA ZEELAND

OM– OMAN

PA– PANAMA

PE– PERU

PG– PAPUA NYA GUINEA

PH– FILIPPINERNA

PF– FRANSKA POLYNESIEN

PM– SAINT PIERRE OCH MIQUELON

PK– PAKISTAN

RO– RUMÄNIEN

RU– RYSSLAND

SA– SAUDIARABIEN

SC– SEYCHELLERNA

SG– SINGAPORE

SN– SENEGAL

SR– SURINAM

SV– EL SALVADOR

TH– THAILAND

TN– TUNISIEN

TR– TURKIET

TW– TAIWAN

TZ– TANZANIA

UG– UGANDA

UY– URUGUAY

VE– VENEZUELA

VN– VIETNAM

YE– JEMEN

YT– MAYOTTE

ZA– SYDAFRIKA

ZW– ZIMBABWE

II.   Länder och områden som uppfyller villkoren i artikel 2.2 i rådets beslut 95/408/EG

AM– ARMENIEN (2)

AO– ANGOLA

AZ– AZERBAJDZJAN (3)

BJ– BENIN

BS– BAHAMAS

BY– VITRYSSLAND

CG– REPUBLIKEN KONGO (4)

CM– KAMERUN

DZ– ALGERIET

ER– ERITREA

FJ– FIJI

GD– GRENADA

IL– ISRAEL

MM– MYANMAR

SB– SALOMONÖARNA

SH– SAINT HELENA

TG– TOGO

US– AMERIKAS FÖRENTA STATER.”

---

(1)  Ej inbegripet Kosovo enligt Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den10 juni 1999.

1

(2)  Godkänd endast för import av levande kräftor (Astacus leptodactylus) avsedda för direkt konsumtion.

2

Astacus leptodactylus

(3)  Godkänd endast för import av kaviar.

3

(4)  Godkänd endast för import av fiskeriprodukter som fångats, frysts och slutförpackats till sjöss.

4

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/59

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2005/220/GUSP

av den 14 mars 2005

om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2004/500/GUSP

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 15 och 34, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 december 2001 antog rådet gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 december 2001 antog rådet gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (1).

| (2) | Den 17 maj 2004 antog rådet gemensam ståndpunkt 2004/500/GUSP (2) om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP. |
| --- | --- |

(2)

Den 17 maj 2004 antog rådet gemensam ståndpunkt 2004/500/GUSP (2) om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP.

| (3) | I gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP föreskrivs det att en översyn skall ske med jämna mellanrum. |
| --- | --- |

(3)

I gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP föreskrivs det att en översyn skall ske med jämna mellanrum.

| (4) | Det är nödvändigt att uppdatera bilagan till gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP och att upphäva gemensam ståndpunkt 2004/500/GUSP. |
| --- | --- |

(4)

Det är nödvändigt att uppdatera bilagan till gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP och att upphäva gemensam ståndpunkt 2004/500/GUSP.

| (5) | En förteckning har upprättats i enlighet med kriterierna i artikel 1.4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP. |
| --- | --- |

(5)

En förteckning har upprättats i enlighet med kriterierna i artikel 1.4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förteckningen över de personer, grupper och enheter i fråga om vilka gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP är tillämplig återges i bilagan.

Artikel 2

Gemensam ståndpunkt 2004/500/GUSP skall upphöra att gälla.

Artikel 3

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den antas.

Artikel 4

Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 14 mars 2005.

På rådets vägnar

F. BODEN

Ordförande

---

(1)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 93. Gemensamma ståndpunkten senast ändrad genom gemensam ståndpunkt 2004/500/GUSP (EUT L 196, 3.6.2004, s. 12).

1

(2)  EUT L 196, 3.6.2004, s. 12.

2

---

ANNEXE

Förteckning över de personer, grupper och enheter som avses i artikel 1 (1)

1.   PERSONER

| 1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), född den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), född den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias schweiziske Abderrahmane), född den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias schweiziske Abderrahmane), född den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 3. | * ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivist), född den 7.10.1963 i Durango (Vizcaya), identitetskort nr 78.865.693 |
| --- | --- |

3.

* ALBERDI URANGA, Itziar (ETA-aktivist), född den 7.10.1963 i Durango (Vizcaya), identitetskort nr 78.865.693

| 4. | * ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivist; medlem av Gestoras Pro-amnistía), född den 7.6.1961 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.954.596 |
| --- | --- |

4.

* ALBISU IRIARTE, Miguel (ETA-aktivist; medlem av Gestoras Pro-amnistía), född den 7.6.1961 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.954.596

| 5. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), född den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

5.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), född den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 6. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, född i Al Ihsa, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

6.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, född i Al Ihsa, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 7. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, född den 16.10.1966 i Tarut, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

7.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, född den 16.10.1966 i Tarut, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 8. | * APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivist; medlem av K.Madrid), född den 10.11.1971 i Beasain (Guipúzcoa), identitetskort nr 44.129.178 |
| --- | --- |

8.

* APAOLAZA SANCHO, Iván (ETA-aktivist; medlem av K.Madrid), född den 10.11.1971 i Beasain (Guipúzcoa), identitetskort nr 44.129.178

| 9. | ARIOUA, Azzedine, född den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ARIOUA, Azzedine, född den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 10. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), född den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

10.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), född den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 11. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 12. | ASLI, Rabah, född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

ASLI, Rabah, född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 13. | * ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivist), född den 8.11.1957 i Regil (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.927.207 |
| --- | --- |

13.

* ARZALLUS TAPIA, Eusebio (ETA-aktivist), född den 8.11.1957 i Regil (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.927.207

| 14. | ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, född 1960 i Libanon; libanesisk medborgare |
| --- | --- |

14.

ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, född 1960 i Libanon; libanesisk medborgare

| 15. | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), född den 1.2.1972 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

15.

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), född den 1.2.1972 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 16. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), född den 1.6.1970 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), född den 1.6.1970 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 17. | * ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivist), född den 20.12.1977 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr. 45.625.646 |
| --- | --- |

17.

* ECHEBERRIA SIMARRO, Leire (ETA-aktivist), född den 20.12.1977 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr. 45.625.646

| 18. | * ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivist), född den 10.1.1958 i Plencia (Vizcaya), identitetskort nr. 16.027.051 |
| --- | --- |

18.

* ECHEGARAY ACHIRICA, Alfonso (ETA-aktivist), född den 10.1.1958 i Plencia (Vizcaya), identitetskort nr. 16.027.051

| 19. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), född den 10.7.1965, alt. den 11.7.1965 in El Dibabiya, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

19.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), född den 10.7.1965, alt. den 11.7.1965 in El Dibabiya, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 20. | FAHAS, Sofiane Yacine, född den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

20.

FAHAS, Sofiane Yacine, född den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 21. | * GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA-aktivist), född den 29.4.1967 i Guernica (Vizcaya), identitetskort nr 44.556.097 |
| --- | --- |

21.

* GOGEASCOECHEA ARRONATEGUI, Eneko (ETA-aktivist), född den 29.4.1967 i Guernica (Vizcaya), identitetskort nr 44.556.097

| 22. | * IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA-aktivist), född den 25.4.1961 i Escoriaza (Navarra), identitetskort nr 16.255.819 |
| --- | --- |

22.

* IPARRAGUIRRE GUENECHEA, Ma Soledad (ETA-aktivist), född den 25.4.1961 i Escoriaza (Navarra), identitetskort nr 16.255.819

| 23. | * IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivist), född den 30.7.1955 i Santurce (Vizcaya), identitetskort nr 14.929.950 |
| --- | --- |

23.

* IZTUETA BARANDICA, Enrique (ETA-aktivist), född den 30.7.1955 i Santurce (Vizcaya), identitetskort nr 14.929.950

| 24. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, född 1963 i Libanon, libanesisk medborgare |
| --- | --- |

24.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, född 1963 i Libanon, libanesisk medborgare

| 25. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), född den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

25.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), född den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 26. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), född den 14.4.1965, alt. den 1.3.1964 i Pakistan, pass nr 488555 |
| --- | --- |

26.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), född den 14.4.1965, alt. den 1.3.1964 i Pakistan, pass nr 488555

| 27. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), född den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

27.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), född den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 28. | * MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivist; medlem av Kas/Ekin), född den 15.3.1967 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 72.439.052 |
| --- | --- |

28.

* MORCILLO TORRES, Gracia (ETA-aktivist; medlem av Kas/Ekin), född den 15.3.1967 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 72.439.052

| 29. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), högre underrättelseofficer i HIZBOLLAH, född den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pass nr 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

29.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), högre underrättelseofficer i HIZBOLLAH, född den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pass nr 432298 (Libanon)

| 30. | * NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivist), född den 23.2.1961 i Pamplona (Navarra), identitetskort nr 15.841.101 |
| --- | --- |

30.

* NARVÁEZ GOÑI, Juan Jesús (ETA-aktivist), född den 23.2.1961 i Pamplona (Navarra), identitetskort nr 15.841.101

| 31. | NOUARA, Farid, född den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

31.

NOUARA, Farid, född den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 32. | * ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivist; medlem av Jarrai/Haika/Segi), född den 22.9.1975 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr 45.622.851 |
| --- | --- |

32.

* ORBE SEVILLANO, Zigor (ETA-aktivist; medlem av Jarrai/Haika/Segi), född den 22.9.1975 i Basauri (Vizcaya), identitetskort nr 45.622.851

| 33. | * PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivist; medlem av K.Madrid), född den 17.10.1974 i Baracaldo (Vizcaya), identitetskort nr 30.654.356 |
| --- | --- |

33.

* PALACIOS ALDAY, Gorka (ETA-aktivist; medlem av K.Madrid), född den 17.10.1974 i Baracaldo (Vizcaya), identitetskort nr 30.654.356

| 34. | * PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA-aktivist; medlem av Jarrai/Haika/Segi), född den 18.9.1964 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.976.521 |
| --- | --- |

34.

* PEREZ ARAMBURU, Jon Iñaki (ETA-aktivist; medlem av Jarrai/Haika/Segi), född den 18.9.1964 i San Sebastián (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.976.521

| 35. | * QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivist; medlem av K.Madrid), född den 27.2.1968 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 30.609.430 |
| --- | --- |

35.

* QUINTANA ZORROZUA, Asier (ETA-aktivist; medlem av K.Madrid), född den 27.2.1968 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 30.609.430

| 36. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), född den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

36.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), född den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 37. | * RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA-aktivist; medlem av K.Madrid), född den 18.9.1963 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 18.197.545 |
| --- | --- |

37.

* RUBENACH ROIG, Juan Luis (ETA-aktivist; medlem av K.Madrid), född den 18.9.1963 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 18.197.545

| 38. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), född den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

38.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), född den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 39. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), född den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

39.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), född den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 40. | SENOUCI, Sofiane, född den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

40.

SENOUCI, Sofiane, född den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 41. | SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA), född den 8.2.1939 i Cabugao, Flippinerna |
| --- | --- |

41.

SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA), född den 8.2.1939 i Cabugao, Flippinerna

| 42. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), född den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

42.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), född den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 43. | * URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivist; medlem av Herri Batasuna/E.H/Batasuna), född den 25.5.1969 i Ondarroa (Vizcaya), identitetskort nr 30.627.290 |
| --- | --- |

43.

* URANGA ARTOLA, Kemen (ETA-aktivist; medlem av Herri Batasuna/E.H/Batasuna), född den 25.5.1969 i Ondarroa (Vizcaya), identitetskort nr 30.627.290

| 44. | * VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivist), född den 21.5.1976 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 29.036.694 |
| --- | --- |

44.

* VALLEJO FRANCO, Iñigo (ETA-aktivist), född den 21.5.1976 i Bilbao (Vizcaya), identitetskort nr 29.036.694

| 45. | * VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivist; medlem av Kas/Ekin), född den 12.3.1970 i Irún (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.254.214 |
| --- | --- |

45.

* VILA MICHELENA, Fermín (ETA-aktivist; medlem av Kas/Ekin), född den 12.3.1970 i Irún (Guipúzcoa), identitetskort nr 15.254.214

2.   GRUPPER OCH ENHETER

| 1. | Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September och Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- |

1.

Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September och Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | ”Al-Aqsa-martyrbrigaden” (Al-Aqsa Martyrs’ Brigade) |
| --- | --- |

2.

”Al-Aqsa-martyrbrigaden” (Al-Aqsa Martyrs’ Brigade)

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir och al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir och al-Hijra

| 5. | * Nuclei Territoriali Antimperialisti (De territoriella antiimperialistiska grupperna) |
| --- | --- |

5.

* Nuclei Territoriali Antimperialisti (De territoriella antiimperialistiska grupperna)

| 6. | * Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare (Hantverkarnas kooperativ ”Brand med mera – ibland spektakulärt”) |
| --- | --- |

6.

* Cooperativa Artigiana Fuoco ed Affini – Occasionalmente Spettacolare (Hantverkarnas kooperativ ”Brand med mera – ibland spektakulärt”)

| 7. | * Nuclei Armati per il Comunismo (De beväpnade grupperna för kommunismen) |
| --- | --- |

7.

* Nuclei Armati per il Comunismo (De beväpnade grupperna för kommunismen)

| 8. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

8.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 9. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

9.

Babbar Khalsa

| 10. | * CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Cellen mot kapitalet, fängelser, fångvaktare och fängelseceller) |
| --- | --- |

10.

* CCCCC – Cellula Contro Capitale, Carcere i suoi Carcerieri e le sue Celle (Cellen mot kapitalet, fängelser, fångvaktare och fängelseceller)

| 11. | * Continuity Irish Republican Army (CIRA) |
| --- | --- |

11.

* Continuity Irish Republican Army (CIRA)

| 12. | * Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/”Baskiska fosterlandet och friheten” (ETA.) (Följande organisationer är medlemmar av terroristgruppen ETA: K.a.s., Xaki; Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok) |
| --- | --- |

12.

* Euskadi Ta Askatasuna/Tierra Vasca y Libertad/”Baskiska fosterlandet och friheten” (ETA.) (Följande organisationer är medlemmar av terroristgruppen ETA: K.a.s., Xaki; Ekin, Jarrai-Haika-Segi, Gestoras pro amnistía, Askatasuna, Batasuna (alias Herri Batasuna, alias Euskal Herritarrok)

| 13. | Gama'a al Islamiyya (”Islamiska gruppen”, Islamic Group), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

13.

Gama'a al Islamiyya (”Islamiska gruppen”, Islamic Group), (alias Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)

| 14. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA C) |
| --- | --- |

14.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA C)

| 15. | * Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/”Antifascistiska motståndsgruppen Första oktober” (G.R.A.P.O.) |
| --- | --- |

15.

* Grupos de Resistencia Antifascista Primero de Octubre/”Antifascistiska motståndsgruppen Första oktober” (G.R.A.P.O.)

| 16. | Hamas (inklusive Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

16.

Hamas (inklusive Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 17. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

17.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 18. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

18.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 19. | * Solidarietà Internazionale (Internationell solidaritet) |
| --- | --- |

19.

* Solidarietà Internazionale (Internationell solidaritet)

| 20. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

20.

Kahane Chai (Kach)

| 21. | Kurdistan Workers' Party (PKK), (a.k.a. KADEK; a.k.a. KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

21.

Kurdistan Workers' Party (PKK), (a.k.a. KADEK; a.k.a. KONGRA-GEL)

| 22. | Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis |
| --- | --- |

22.

Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis

| 23. | * Loyalist Volunteer Force (LVF) |
| --- | --- |

23.

* Loyalist Volunteer Force (LVF)

| 24. | Mujahedin e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [minus ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:s militanta flygel), People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

24.

Mujahedin e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [minus ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:s militanta flygel), People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 25. | Nationella befrielsearmén (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

25.

Nationella befrielsearmén (Ejército de Liberación Nacional)

| 26. | Nya folkarmén (New People’s Army (NPA)), Filippinerna, med koppling till Sison José Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA) |
| --- | --- |

26.

Nya folkarmén (New People’s Army (NPA)), Filippinerna, med koppling till Sison José Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA)

| 27. | * Orange Volunteers (OV) |
| --- | --- |

27.

* Orange Volunteers (OV)

| 28. | Palestine Liberation Front (PLF) |
| --- | --- |

28.

Palestine Liberation Front (PLF)

| 29. | Palestinska islamiska Jihad (Palestinian Islamic Jihad) (PIJ) |
| --- | --- |

29.

Palestinska islamiska Jihad (Palestinian Islamic Jihad) (PIJ)

| 30. | Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) |
| --- | --- |

30.

Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP)

| 31. | Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, (alias PFLP – General Command, alias PFLP GC) |
| --- | --- |

31.

Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, (alias PFLP – General Command, alias PFLP GC)

| 32. | * Real IRA |
| --- | --- |

32.

* Real IRA

| 33. | * Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente (Röda brigaderna för konstruktionen av det kämpande kommunistiska partiet) |
| --- | --- |

33.

* Brigate Rosse per la Costruzione del Partito Comunista Combattente (Röda brigaderna för konstruktionen av det kämpande kommunistiska partiet)

| 34. | * Red Hand Defenders (RHD) |
| --- | --- |

34.

* Red Hand Defenders (RHD)

| 35. | Colombias revolutionära beväpnade styrkor (Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia) (FARC) |
| --- | --- |

35.

Colombias revolutionära beväpnade styrkor (Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia) (FARC)

| 36. | * ”Revolutionära kärnor” (Revolutionary Nuclei)/Epanastatiki Pirines |
| --- | --- |

36.

* ”Revolutionära kärnor” (Revolutionary Nuclei)/Epanastatiki Pirines

| 37. | * Revolutionära organisationen 17 november/Dekati Evdomi Noemvri |
| --- | --- |

37.

* Revolutionära organisationen 17 november/Dekati Evdomi Noemvri

| 38. | Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol) |
| --- | --- |

38.

Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol)

| 39. | * ”Revolutionär folklig kamp” (Revolutionary Popular Struggle)/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA) |
| --- | --- |

39.

* ”Revolutionär folklig kamp” (Revolutionary Popular Struggle)/Epanastatikos Laikos Agonas (ELA)

| 40. | Den lysande stigen (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

40.

Den lysande stigen (SL) (Sendero Luminoso)

| 41. | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

41.

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 42. | * Brigata XX Luglio (Tjugonde juli-brigaden) |
| --- | --- |

42.

* Brigata XX Luglio (Tjugonde juli-brigaden)

| 43. | * Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF) |
| --- | --- |

43.

* Ulster Defence Association/Ulster Freedom Fighters (UDA/UFF)

| 44. | ”Förenade självförsvarsstyrkorna i Colombia” (United Self-Defense Forces/Group of Colombia) (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

44.

”Förenade självförsvarsstyrkorna i Colombia” (United Self-Defense Forces/Group of Colombia) (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

| 45. | * Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Gruppen för det revolutionära proletära initiativet) |
| --- | --- |

45.

* Nucleo di Iniziativa Proletaria Rivoluzionaria (Gruppen för det revolutionära proletära initiativet)

| 46. | * Nuclei di Iniziativa Proletaria (Grupperna för det proletära initiativet) |
| --- | --- |

46.

* Nuclei di Iniziativa Proletaria (Grupperna för det proletära initiativet)

| 47. | * F.A.I. – Federazione Anarchica Informale (Inofficiella anarkistiska federationen) |
| --- | --- |

47.

* F.A.I. – Federazione Anarchica Informale (Inofficiella anarkistiska federationen)

---

(1)  De personer, grupper eller enheter som markerats med asterisk skall endast omfattas av artikel 4 i gemensam ståndpunkt 2001/931/GUSP.

---

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/64

---

RÅDETS BESLUT 2005/221/PESC

av den 14 mars 2005

om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2004/306/EG

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (1) och särskilt artikel 2.3 i denna och

av följande skäl:

| (1) | Den 2 april 2004 antog rådet beslut 2004/306/EG om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2003/902/EG (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 2 april 2004 antog rådet beslut 2004/306/EG om genomförande av artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av beslut 2003/902/EG (2).

| (2) | Det är önskvärt att anta en uppdaterad förteckning över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig. |
| --- | --- |

(2)

Det är önskvärt att anta en uppdaterad förteckning över personer, grupper och enheter på vilka förordning (EG) nr 2580/2001 är tillämplig.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den förteckning som föreskrivs i artikel 2.3 i förordning (EG) nr 2580/2001 skall vara följande:

| 1. | PERSONER






  1. | ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), född den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al Hijra) |
| --- | --- | --- |

1.

PERSONER

1.

ABOU, Rabah Naami (alias Naami Hamza; alias Mihoubi Faycal; alias Fellah Ahmed; alias Dafri Rèmi Lahdi), född den 1.2.1966 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al Hijra)

| 2. | ABOUD, Maisi (alias schweiziske Abderrahmane), född den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

2.

ABOUD, Maisi (alias schweiziske Abderrahmane), född den 17.10.1964 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 3. | AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), född den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

3.

AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (alias ABU OMRAN; alias AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), född den 26.6.1967 i Qatif-Bab al Shamal, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 4. | AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, född i Al Ihsa, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

4.

AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, född i Al Ihsa, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 5. | AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, född den 16.10.1966 i Tarut, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

5.

AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, född den 16.10.1966 i Tarut, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 6. | ARIOUA, Azzedine, född den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra) |
| --- | --- |

6.

ARIOUA, Azzedine, född den 20.11.1960 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra)

| 7. | ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), född den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

7.

ARIOUA, Kamel (alias Lamine Kamel), född den 18.8.1969 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 8. | ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

8.

ASLI, Mohamed (alias Dahmane Mohamed), född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 9. | ASLI, Rabah född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

9.

ASLI, Rabah född den 13.5.1975 i Ain Taya (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 10. | ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, född 1960 i Libanon; libanesisk medborgare |
| --- | --- |

10.

ATWA, Ali (alias BOUSLIM, Ammar Mansour; alias SALIM, Hassan Rostom), Libanon, född 1960 i Libanon; libanesisk medborgare

| 11. | DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), född den 1.2.1972 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

11.

DARIB, Noureddine (alias Carreto; alias Zitoun Mourad), född den 1.2.1972 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 12. | DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), född den 1.6.1970 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

12.

DJABALI, Abderrahmane (alias Touil), född den 1.6.1970 i Algeriet (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 13. | EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), född den 10.7.1965, alt. den 11.7.1965 in El Dibabiya, Saudiarabien; saudisk medborgare |
| --- | --- |

13.

EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (alias AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; alias EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), född den 10.7.1965, alt. den 11.7.1965 in El Dibabiya, Saudiarabien; saudisk medborgare

| 14. | FAHAS, Sofiane Yacine, född den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra) |
| --- | --- |

14.

FAHAS, Sofiane Yacine, född den 10.9.1971 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra)

| 15. | IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, född 1963 i Libanon, libanesisk medborgare |
| --- | --- |

15.

IZZ-AL-DIN, Hasan (alias GARBAYA, AHMED; alias SA-ID; alias SALWWAN, Samir), Libanon, född 1963 i Libanon, libanesisk medborgare

| 16. | LASSASSI, Saber (alias Mimiche), född den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

16.

LASSASSI, Saber (alias Mimiche), född den 30.11.1970 i Constantine (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 17. | MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), född den 14.4.1965, alt. den 1.3.1964 i Pakistan, pass nr 488555 |
| --- | --- |

17.

MOHAMMED, Khalid Shaikh (alias ALI, Salem; alias BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; alias HENIN, Ashraf Refaat Nabith; alias WADOOD, Khalid Adbul), född den 14.4.1965, alt. den 1.3.1964 i Pakistan, pass nr 488555

| 18. | MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), född den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

18.

MOKTARI, Fateh (alias Ferdi Omar), född den 26.12.1974 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 19. | MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), högre underrättelseofficer i HIZBOLLAH, född den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pass nr 432298 (Libanon) |
| --- | --- |

19.

MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (alias MUGHNIYAH, Imad Fayiz), högre underrättelseofficer i HIZBOLLAH, född den 7.12.1962 i Tayr Dibba, Libanon, pass nr 432298 (Libanon)

| 20. | NOUARA, Farid, född den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al Hijra) |
| --- | --- |

20.

NOUARA, Farid, född den 25.11.1973 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al Hijra)

| 21. | RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), född den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra) |
| --- | --- |

21.

RESSOUS, Hoari (alias Hallasa Farid), född den 11.9.1968 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir and al-Hijra)

| 22. | SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), född den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

22.

SEDKAOUI, Noureddine (alias Nounou), född den 23.6.1963 i Alger (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 23. | SELMANI, Abdelghani (alias Gano), född den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem av al Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

23.

SELMANI, Abdelghani (alias Gano), född den 14.6.1974 i Alger (Algeriet) (medlem av al Takfir och al-Hijra)

| 24. | SENOUCI, Sofiane, född den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

24.

SENOUCI, Sofiane, född den 15.4.1971 i Hussein Dey (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 25. | SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA), född den 8.2.1939 i Cabugao, Flippinerna |
| --- | --- |

25.

SISON, Jose Maria (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA), född den 8.2.1939 i Cabugao, Flippinerna

| 26. | TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), född den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra) |
| --- | --- |

26.

TINGUALI, Mohammed (alias Mouh di Kouba), född den 21.4.1964 i Blida (Algeriet) (medlem av al-Takfir och al-Hijra)

| 2. | GRUPPER OCH ENHETER






  1. | Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September och Revolutionary Organisation of Socialist Muslims) |
| --- | --- | --- |

2.

GRUPPER OCH ENHETER

1.

Abu Nidal Organisation (ANO), (alias Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September och Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)

| 2. | ”Al-Aqsa-martyrbrigaden” (Al-Aqsa Martyrs’ Brigade) |
| --- | --- |

2.

”Al-Aqsa-martyrbrigaden” (Al-Aqsa Martyrs’ Brigade)

| 3. | Al-Aqsa e.V. |
| --- | --- |

3.

Al-Aqsa e.V.

| 4. | Al-Takfir och al-Hijra |
| --- | --- |

4.

Al-Takfir och al-Hijra

| 5. | Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph) |
| --- | --- |

5.

Aum Shinrikyo (alias AUM, alias Aum Supreme Truth, alias Aleph)

| 6. | Babbar Khalsa |
| --- | --- |

6.

Babbar Khalsa

| 7. | Gama'a al-Islamiyya (”Islamiska gruppen”, Islamic Group), (alias Al Gama'a al Islamiyya, IG) |
| --- | --- |

7.

Gama'a al-Islamiyya (”Islamiska gruppen”, Islamic Group), (alias Al Gama'a al Islamiyya, IG)

| 8. | Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C) |
| --- | --- |

8.

Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)

| 9. | Hamas (inklusive Hamas-Izz al-Din al-Qassem) |
| --- | --- |

9.

Hamas (inklusive Hamas-Izz al-Din al-Qassem)

| 10. | Holy Land Foundation for Relief and Development |
| --- | --- |

10.

Holy Land Foundation for Relief and Development

| 11. | International Sikh Youth Federation (ISYF) |
| --- | --- |

11.

International Sikh Youth Federation (ISYF)

| 12. | Kahane Chai (Kach) |
| --- | --- |

12.

Kahane Chai (Kach)

| 13. | Kurdistan Workers' Party (PKK), (a.k.a. KADEK; a.k.a. KONGRA-GEL) |
| --- | --- |

13.

Kurdistan Workers' Party (PKK), (a.k.a. KADEK; a.k.a. KONGRA-GEL)

| 14. | Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis |
| --- | --- |

14.

Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis

| 15. | Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [minus ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:s militanta flygel), People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society) |
| --- | --- |

15.

Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK eller MKO) [minus ”National Council of Resistance of Iran” (NCRI)] (alias National Liberation Army of Iran (NLA, MEK:s militanta flygel), People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)

| 16. | Nationella befrielsearmén (Ejército de Liberación Nacional) |
| --- | --- |

16.

Nationella befrielsearmén (Ejército de Liberación Nacional)

| 17. | ”Nya folkarmén” (New People’s Army (NPA)), Filippinerna, med koppling till Sison José Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA) |
| --- | --- |

17.

”Nya folkarmén” (New People’s Army (NPA)), Filippinerna, med koppling till Sison José Maria C. (alias Armando Liwanag, alias Joma, ledare för NPA)

| 18. | Palestine Liberation Front (PLF) |
| --- | --- |

18.

Palestine Liberation Front (PLF)

| 19. | Palestinska islamiska Jihad (Palestinian Islamic Jihad) (PIJ) |
| --- | --- |

19.

Palestinska islamiska Jihad (Palestinian Islamic Jihad) (PIJ)

| 20. | Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP) |
| --- | --- |

20.

Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP)

| 21. | Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, (alias PFLP – General Command, alias PFLP-GC) |
| --- | --- |

21.

Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command, (alias PFLP – General Command, alias PFLP-GC)

| 22. | Colombias revolutionära beväpnade styrkor (Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia) (FARC) |
| --- | --- |

22.

Colombias revolutionära beväpnade styrkor (Fuerzas armadas revolucionarias de Colombia) (FARC)

| 23. | Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol) |
| --- | --- |

23.

Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (alias Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol)

| 24. | Den lysande stigen (SL) (Sendero Luminoso) |
| --- | --- |

24.

Den lysande stigen (SL) (Sendero Luminoso)

| 25. | Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland) |
| --- | --- |

25.

Stichting Al Aqsa (alias Stichting Al Aqsa Nederland, alias Al Aqsa Nederland)

| 26. | ”Förenade självförsvarsstyrkorna i Colombia” (United Self-Defense Forces/Group of Colombia) (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia) |
| --- | --- |

26.

”Förenade självförsvarsstyrkorna i Colombia” (United Self-Defense Forces/Group of Colombia) (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)

Artikel 2

Beslut 2004/306/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Det får verkan samma dag som det offentliggörs.

Utfärdat i Bryssel den 14 mars 2005.

På rådets vägnar

F. BODEN

Ordförande

---

(1)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 70. Förordningen ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 745/2003 (EUT L 106, 29.4.2003, s. 22).

1

(2)  EUT L 99, 3.4.2004, s. 28.

2

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning VI i Fördraget om Europeiska unionen

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/67 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/67

---

RÅDETS RAMBESLUT 2005/222/RIF

av den 24 februari 2005

om angrepp mot informationssystem

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA RAMBESLUT

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 29, 30.1 a, 31.1 e och 34.2 b i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Syftet med detta rambeslut är att förbättra samarbetet mellan rättsliga och andra behöriga myndigheter, inbegripet polismyndigheter och andra specialiserade brottsbekämpande organ i medlemsstaterna, genom tillnärmning av medlemsstaternas strafflagstiftning på området för angrepp mot informationssystem. |
| --- | --- |

(1)

Syftet med detta rambeslut är att förbättra samarbetet mellan rättsliga och andra behöriga myndigheter, inbegripet polismyndigheter och andra specialiserade brottsbekämpande organ i medlemsstaterna, genom tillnärmning av medlemsstaternas strafflagstiftning på området för angrepp mot informationssystem.

| (2) | Det har konstaterats att det förekommer angrepp mot informationssystem, särskilt till följd av hotet från den organiserade brottsligheten, och det finns en stigande oro för terroristattacker mot de informationssystem som ingår i medlemsstaternas vitala infrastruktur. Detta utgör ett hot mot skapandet av ett säkrare informationssamhälle och ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och kräver därför motåtgärder på EU-nivå. |
| --- | --- |

(2)

Det har konstaterats att det förekommer angrepp mot informationssystem, särskilt till följd av hotet från den organiserade brottsligheten, och det finns en stigande oro för terroristattacker mot de informationssystem som ingår i medlemsstaternas vitala infrastruktur. Detta utgör ett hot mot skapandet av ett säkrare informationssamhälle och ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och kräver därför motåtgärder på EU-nivå.

| (3) | Ett effektivt svar på dessa hot kräver en samlad syn på nät- och informationssäkerhet, vilket betonas i handlingsplanen eEurope, i kommissionens meddelande ”Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi” och i rådets resolution av den 28 januari 2002 om en gemensam inställning och särskilda åtgärder på området för nät- och informationssäkerhet (2). |
| --- | --- |

(3)

Ett effektivt svar på dessa hot kräver en samlad syn på nät- och informationssäkerhet, vilket betonas i handlingsplanen eEurope, i kommissionens meddelande ”Nät- och informationssäkerhet: förslag till en europeisk strategi” och i rådets resolution av den 28 januari 2002 om en gemensam inställning och särskilda åtgärder på området för nät- och informationssäkerhet (2).

| (4) | Behovet av att ytterligare öka medvetenheten om problemen som har att göra med informationssäkerhet och ge praktisk hjälp har också betonats i Europaparlamentets resolution av den 5 september 2001. |
| --- | --- |

(4)

Behovet av att ytterligare öka medvetenheten om problemen som har att göra med informationssäkerhet och ge praktisk hjälp har också betonats i Europaparlamentets resolution av den 5 september 2001.

| (5) | Stora klyftor och skillnader i medlemsstaternas lagstiftning på detta område kan försvåra kampen mot organiserad brottslighet och terrorism och komplicera ett effektivt polisiärt och rättsligt samarbete när det gäller angrepp mot informationssystem. De moderna informationssystemens nationsöverskridande och gränslösa karaktär innebär att angrepp mot sådana system ofta är gränsöverskridande, vilket understryker det trängande behovet av ytterligare insatser för att tillnärma strafflagstiftningen på detta område. |
| --- | --- |

(5)

Stora klyftor och skillnader i medlemsstaternas lagstiftning på detta område kan försvåra kampen mot organiserad brottslighet och terrorism och komplicera ett effektivt polisiärt och rättsligt samarbete när det gäller angrepp mot informationssystem. De moderna informationssystemens nationsöverskridande och gränslösa karaktär innebär att angrepp mot sådana system ofta är gränsöverskridande, vilket understryker det trängande behovet av ytterligare insatser för att tillnärma strafflagstiftningen på detta område.

| (6) | Rådets och kommissionens handlingsplan för att på bästa sätt genomföra bestämmelserna i Amsterdamfördraget om upprättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (3), Europeiska rådet i Tammerfors den 15–16 oktober 1999, Europeiska rådet i Santa Maria da Feira den 19–20 juni 2000, kommissionen i ”Resultattavlan” och Europaparlamentet i sin resolution av den 19 maj 2000 anger eller uppmanar till lagstiftningsåtgärder mot högteknologisk brottslighet, inklusive gemensamma definitioner, kriminaliseringar och påföljder. |
| --- | --- |

(6)

Rådets och kommissionens handlingsplan för att på bästa sätt genomföra bestämmelserna i Amsterdamfördraget om upprättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (3), Europeiska rådet i Tammerfors den 15–16 oktober 1999, Europeiska rådet i Santa Maria da Feira den 19–20 juni 2000, kommissionen i ”Resultattavlan” och Europaparlamentet i sin resolution av den 19 maj 2000 anger eller uppmanar till lagstiftningsåtgärder mot högteknologisk brottslighet, inklusive gemensamma definitioner, kriminaliseringar och påföljder.

| (7) | Det arbete som utförs av internationella organisationer, särskilt Europarådets insatser för tillnärmning av strafflagstiftning och G8:s arbete för gränsöverskridande samarbete på området för högteknologisk brottslighet, måste kompletteras genom att det fastställs en gemensam strategi på detta område inom Europeiska unionen. Detta krav utvecklades ytterligare i kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Ett säkrare informationssamhälle – ökad säkerhet i informationsinfrastrukturen och bekämpning av datorrelaterad brottslighet”. |
| --- | --- |

(7)

Det arbete som utförs av internationella organisationer, särskilt Europarådets insatser för tillnärmning av strafflagstiftning och G8:s arbete för gränsöverskridande samarbete på området för högteknologisk brottslighet, måste kompletteras genom att det fastställs en gemensam strategi på detta område inom Europeiska unionen. Detta krav utvecklades ytterligare i kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén ”Ett säkrare informationssamhälle – ökad säkerhet i informationsinfrastrukturen och bekämpning av datorrelaterad brottslighet”.

| (8) | Strafflagstiftningen om angrepp mot informationssystem bör tillnärmas i syfte att få till stånd största möjliga polisiära och rättsliga samarbete när det gäller brott som hänför sig till angrepp mot informationssystem och att bidra till kampen mot organiserad brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

(8)

Strafflagstiftningen om angrepp mot informationssystem bör tillnärmas i syfte att få till stånd största möjliga polisiära och rättsliga samarbete när det gäller brott som hänför sig till angrepp mot informationssystem och att bidra till kampen mot organiserad brottslighet och terrorism.

| (9) | Alla medlemsstater har ratificerat Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter. Personuppgifter som behandlas i samband med genomförandet av detta rambeslut bör skyddas i enlighet med principerna i den nämnda konventionen. |
| --- | --- |

(9)

Alla medlemsstater har ratificerat Europarådets konvention av den 28 januari 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehandling av personuppgifter. Personuppgifter som behandlas i samband med genomförandet av detta rambeslut bör skyddas i enlighet med principerna i den nämnda konventionen.

| (10) | Gemensamma definitioner på detta område, särskilt av informationssystem och datorbehandlingsbara uppgifter, betyder mycket för att säkra att detta rambeslut tillämpas enhetligt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(10)

Gemensamma definitioner på detta område, särskilt av informationssystem och datorbehandlingsbara uppgifter, betyder mycket för att säkra att detta rambeslut tillämpas enhetligt i medlemsstaterna.

| (11) | Det finns ett behov av att fastställa en gemensam inställning i fråga om brottsrekvisit, genom att gemensamt kriminalisera olagligt intrång i informationssystem, olaglig systemstörning och olaglig datastörning. |
| --- | --- |

(11)

Det finns ett behov av att fastställa en gemensam inställning i fråga om brottsrekvisit, genom att gemensamt kriminalisera olagligt intrång i informationssystem, olaglig systemstörning och olaglig datastörning.

| (12) | För att kunna bekämpa IT-relaterad brottslighet bör varje medlemsstat säkerställa effektivt rättsligt samarbete avseende brott vilka bygger på de typer av handlande som avses i artiklarna 2, 3, 4 och 5. |
| --- | --- |

(12)

För att kunna bekämpa IT-relaterad brottslighet bör varje medlemsstat säkerställa effektivt rättsligt samarbete avseende brott vilka bygger på de typer av handlande som avses i artiklarna 2, 3, 4 och 5.

| (13) | Det finns ett behov av att undvika att kriminaliseringen går för långt, särskilt i fråga om ringa fall, liksom att undvika att kriminalisera rättighetshavare och behöriga personer. |
| --- | --- |

(13)

Det finns ett behov av att undvika att kriminaliseringen går för långt, särskilt i fråga om ringa fall, liksom att undvika att kriminalisera rättighetshavare och behöriga personer.

| (14) | Det finns ett behov av att medlemsstaterna föreskriver påföljder för angrepp mot informationssystem. Dessa påföljder skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(14)

Det finns ett behov av att medlemsstaterna föreskriver påföljder för angrepp mot informationssystem. Dessa påföljder skall vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (15) | Det är lämpligt att föreskriva strängare påföljder när ett angrepp mot ett informationssystem sker inom ramen för en sådan kriminell organisation som avses i gemensam åtgärd 98/733/RIF av den 21 december 1998 om att göra deltagande i en kriminell organisation i Europeiska unionens medlemsstater till ett brott (4). Det är också lämpligt att föreskriva strängare påföljder när ett sådant angrepp har orsakat allvarliga skador eller har påverkat väsentliga intressen. |
| --- | --- |

(15)

Det är lämpligt att föreskriva strängare påföljder när ett angrepp mot ett informationssystem sker inom ramen för en sådan kriminell organisation som avses i gemensam åtgärd 98/733/RIF av den 21 december 1998 om att göra deltagande i en kriminell organisation i Europeiska unionens medlemsstater till ett brott (4). Det är också lämpligt att föreskriva strängare påföljder när ett sådant angrepp har orsakat allvarliga skador eller har påverkat väsentliga intressen.

| (16) | Åtgärder bör även förutses för samarbete mellan medlemsstaterna, i syfte att säkra effektiva insatser mot angrepp mot informationssystem. Medlemsstaterna bör därför för utbyte av uppgifter använda sig av det befintliga nät med operativa kontaktpunkter som omnämns i rådets rekommendation av den 25 juni 2001 om kontaktpunkter som upprätthåller ett öppethållande dygnet runt för bekämpning av högteknologisk brottslighet (5). |
| --- | --- |

(16)

Åtgärder bör även förutses för samarbete mellan medlemsstaterna, i syfte att säkra effektiva insatser mot angrepp mot informationssystem. Medlemsstaterna bör därför för utbyte av uppgifter använda sig av det befintliga nät med operativa kontaktpunkter som omnämns i rådets rekommendation av den 25 juni 2001 om kontaktpunkter som upprätthåller ett öppethållande dygnet runt för bekämpning av högteknologisk brottslighet (5).

| (17) | Eftersom målen för detta rambeslut, nämligen att se till att angrepp mot informationssystem i medlemsstaterna blir föremål för effektiva, proportionella och avskräckande straffrättsliga påföljder och att förbättra och uppmuntra rättsligt samarbete genom att undanröja eventuella komplikationer, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, då bestämmelserna måste vara gemensamma och förenliga med varandra, och de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta rambeslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(17)

Eftersom målen för detta rambeslut, nämligen att se till att angrepp mot informationssystem i medlemsstaterna blir föremål för effektiva, proportionella och avskräckande straffrättsliga påföljder och att förbättra och uppmuntra rättsligt samarbete genom att undanröja eventuella komplikationer, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, då bestämmelserna måste vara gemensamma och förenliga med varandra, och de därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta rambeslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (18) | I detta rambeslut respekteras de grundläggande rättigheter och iakttas de principer som erkänns genom artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, framför allt i kapitlen II och VI i denna. |
| --- | --- |

(18)

I detta rambeslut respekteras de grundläggande rättigheter och iakttas de principer som erkänns genom artikel 6 i fördraget om Europeiska unionen och återspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, framför allt i kapitlen II och VI i denna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta rambeslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | informationssystem: en apparat eller en grupp av sammankopplade apparater eller apparater som hör samman med varandra, av vilka en eller flera genom ett program utför automatisk behandling av datorbehandlingsbara uppgifter, samt datorbehandlingsbara uppgifter som lagras, behandlas, hämtas eller överförs med hjälp av dessa för att de skall kunna drivas, användas, skyddas och underhållas. |
| --- | --- |

a)

informationssystem: en apparat eller en grupp av sammankopplade apparater eller apparater som hör samman med varandra, av vilka en eller flera genom ett program utför automatisk behandling av datorbehandlingsbara uppgifter, samt datorbehandlingsbara uppgifter som lagras, behandlas, hämtas eller överförs med hjälp av dessa för att de skall kunna drivas, användas, skyddas och underhållas.

| b) | datorbehandlingsbara uppgifter: framställning av fakta, information eller begrepp i en form som lämpar sig för behandling i ett informationssystem, inklusive program som lämpar sig för att få ett informationssystem att utföra en viss uppgift. |
| --- | --- |

b)

datorbehandlingsbara uppgifter: framställning av fakta, information eller begrepp i en form som lämpar sig för behandling i ett informationssystem, inklusive program som lämpar sig för att få ett informationssystem att utföra en viss uppgift.

| c) | juridisk person: enhet som har sådan status enligt tillämplig lagstiftning, med undantag av stater eller andra offentliga organ vid utövandet av de befogenheter som de har i egenskap av statsmakter samt internationella offentliga organisationer. |
| --- | --- |

c)

juridisk person: enhet som har sådan status enligt tillämplig lagstiftning, med undantag av stater eller andra offentliga organ vid utövandet av de befogenheter som de har i egenskap av statsmakter samt internationella offentliga organisationer.

| d) | orättmätigt: intrång eller störning som sker utan tillstånd från ägaren eller annan rättighetshavare till systemet eller del av detta eller som inte medges i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

d)

orättmätigt: intrång eller störning som sker utan tillstånd från ägaren eller annan rättighetshavare till systemet eller del av detta eller som inte medges i den nationella lagstiftningen.

Artikel 2

Olagligt intrång i informationssystem

1.   Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att straffbelägga uppsåtligt orättmätigt intrång i ett informationssystem som helhet eller en del av ett sådant system, åtminstone i fall som inte är ringa.

2.   Varje medlemsstat får besluta att det handlande som avses i punkt 1 skall kriminaliseras endast när brottet begås genom intrång i en säkerhetsåtgärd.

Artikel 3

Olaglig systemstörning

Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att det är straffbart att uppsåtligen allvarligt hindra eller avbryta driften av ett informationssystem genom att mata in, överföra, skada, radera, försämra, ändra, hindra flödet av eller göra det omöjligt att komma åt datorbehandlingsbara uppgifter, när gärningen utförs orättmätigt, åtminstone i fall som inte är ringa.

Artikel 4

Olaglig datastörning

Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att det är straffbart att uppsåtligen radera, skada, försämra, ändra, hindra flödet av eller göra det omöjligt att komma åt datorbehandlingsbara uppgifter i ett informationssystem, när gärningen utförs orättmätigt, åtminstone i fall som inte är ringa.

Artikel 5

Anstiftan, medhjälp och försök

1.   Varje medlemsstat skall straffbelägga anstiftan av och medhjälp till brott som avses i artiklarna 2, 3 och 4.

2.   Varje medlemsstat skall straffbelägga försök till de brott som avses i artiklarna 2, 3 och 4.

3.   Varje medlemsstat får besluta att inte tillämpa punkt 2 för de brott som avses i artikel 2.

Artikel 6

Påföljder

1.   Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de brott som avses i artiklarna 2, 3, 4 och 5 är belagda med effektiva, proportionella och avskräckande straffrättsliga påföljder.

2.   Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de brott som avses i artiklarna 3 och 4 är belagda med straffrättsliga påföljder som innebär ett maximistraff på minst ett till tre års fängelse.

Artikel 7

Försvårande omständigheter

1.   Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att det brott som avses i artikel 2.2 och de brott som avses i artiklarna 3 och 4 är belagda med straffrättsliga påföljder som innebär ett maximistraff på minst två till fem års fängelse, när de begås inom ramen för en sådan kriminell organisation som avses i gemensam åtgärd 98/733/RIF, oberoende av den påföljdsnivå som anges i den gemensamma åtgärden.

2.   En medlemsstat får även vidta de åtgärder som avses i punkt 1, när brottet har orsakat allvarliga skador eller påverkat väsentliga intressen.

Artikel 8

Juridiska personers ansvar

1.   Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att juridiska personer kan ställas till ansvar för brott som avses i artiklarna 2, 3, 4 och 5 och som begås till deras förmån av en person som agerar antingen enskilt eller som en del av den juridiska personens organisation och har en ledande ställning inom den juridiska personen, grundad på

| a) | befogenhet att företräda den juridiska personen, eller |
| --- | --- |

a)

befogenhet att företräda den juridiska personen, eller

| b) | befogenhet att fatta beslut på den juridiska personens vägnar, eller |
| --- | --- |

b)

befogenhet att fatta beslut på den juridiska personens vägnar, eller

| c) | befogenhet att utöva kontroll inom den juridiska personen. |
| --- | --- |

c)

befogenhet att utöva kontroll inom den juridiska personen.

2.   Utöver de fall som anges i punkt 1 skall medlemsstaterna se till att en juridisk person kan ställas till ansvar när brister i övervakning eller kontroll som skall utföras av en sådan person som avses i punkt 1 har gjort det möjligt för en person som är underställd den juridiska personen att till förmån för denna juridiska person begå de brott som avses i artiklarna 2, 3, 4 och 5.

3.   En juridisk persons ansvar enligt punkterna 1 och 2 skall inte utesluta lagföring av fysiska personer som är gärningsmän vid, anstiftare av eller medhjälpare till de brott som avses i artiklarna 2, 3, 4 och 5.

Artikel 9

Påföljder för juridiska personer

1.   Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att en juridisk person som har fällts till ansvar i enlighet med artikel 8.1 kan bli föremål för effektiva, proportionella och avskräckande påföljder, som skall innefatta bötesstraff eller administrativa avgifter och som får innefatta andra påföljder, som

| a) | fråntagande av rätt till offentliga förmåner eller stöd, |
| --- | --- |

a)

fråntagande av rätt till offentliga förmåner eller stöd,

| b) | tillfälligt eller permanent näringsförbud, |
| --- | --- |

b)

tillfälligt eller permanent näringsförbud,

| c) | rättslig övervakning, eller |
| --- | --- |

c)

rättslig övervakning, eller

| d) | rättsligt beslut om upplösning av verksamheten. |
| --- | --- |

d)

rättsligt beslut om upplösning av verksamheten.

2.   Varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att en juridisk person som har fällts till ansvar i enlighet med artikel 8.2 kan bli föremål för effektiva, proportionella och avskräckande påföljder eller åtgärder.

Artikel 10

Behörighet

1.   Varje medlemsstat skall fastställa sin behörighet beträffande de brott som avses i artiklarna 2, 3, 4 och 5, när brottet har begåtts

| a) | helt eller delvis på dess territorium, eller |
| --- | --- |

a)

helt eller delvis på dess territorium, eller

| b) | av en av dess medborgare, eller |
| --- | --- |

b)

av en av dess medborgare, eller

| c) | till förmån för en juridisk person som har sitt huvudkontor på medlemsstatens territorium. |
| --- | --- |

c)

till förmån för en juridisk person som har sitt huvudkontor på medlemsstatens territorium.

2.   Varje medlemsstat skall vid fastställandet av sin behörighet enligt punkt 1 a se till att behörigheten innefattar fall där

| a) | brottslingen är fysiskt närvarande på medlemsstatens territorium när brottet begås, oavsett om brottet riktar sig mot ett informationssystem på denna medlemsstats territorium eller inte, eller |
| --- | --- |

a)

brottslingen är fysiskt närvarande på medlemsstatens territorium när brottet begås, oavsett om brottet riktar sig mot ett informationssystem på denna medlemsstats territorium eller inte, eller

| b) | brottet riktar sig mot ett informationssystem på medlemsstatens territorium, oavsett om brottslingen är fysiskt närvarande på detta territorium när brottet begås eller inte. |
| --- | --- |

b)

brottet riktar sig mot ett informationssystem på medlemsstatens territorium, oavsett om brottslingen är fysiskt närvarande på detta territorium när brottet begås eller inte.

3.   En medlemsstat som enligt sin lagstiftning ännu inte utlämnar eller överlämnar sina egna medborgare skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att fastställa sin behörighet i fråga om och, när det är lämpligt, väcka åtal för de brott som avses i artiklarna 2, 3, 4 och 5, när de har begåtts av en av landets medborgare utanför landets territorium.

4.   När ett brott faller under fler än en medlemsstats behörighet och vilken som helst av dessa stater kan lagföra brottet på grundval av samma omständigheter, skall de berörda medlemsstaterna samarbeta för att avgöra vilken av dem som skall lagföra brottslingarna, för att, om möjligt, centralisera lagföringen till en enda medlemsstat. I detta syfte kan medlemsstaterna anlita de organ eller mekanismer som inrättats inom Europeiska unionen för att underlätta samarbetet mellan deras rättsliga myndigheter och samordningen av deras verksamhet. Följande omständigheter får beaktas i successiv ordning:

| — | Medlemsstaten skall vara den inom vars territorium brotten har begåtts enligt punkt 1 a och punkt 2. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaten skall vara den inom vars territorium brotten har begåtts enligt punkt 1 a och punkt 2.

| — | Medlemsstaten skall vara den i vilken gärningsmannen är medborgare. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaten skall vara den i vilken gärningsmannen är medborgare.

| — | Medlemsstaten skall vara den på vars territorium gärningsmannen påträffats. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaten skall vara den på vars territorium gärningsmannen påträffats.

5.   En medlemsstat får besluta att inte eller endast i särskilda fall eller under särskilda omständigheter tillämpa de bestämmelser om behörighet som anges i punkt 1 b och 1 c.

6.   Medlemsstaterna skall underrätta rådets generalsekretariat och kommissionen när de beslutar att tillämpa punkt 5, i förekommande fall med uppgift om i vilka särskilda fall eller under vilka särskilda omständigheter beslutet gäller.

Artikel 11

Utbyte av uppgifter

1.   1För utbyte av uppgifter om de brott som avses i artiklarna 2, 3, 4 och 5 skall medlemsstaterna, med iakttagande av bestämmelser om dataskydd, säkerställa att de använder det befintliga nät med operativa kontaktpunkter som kan nås dygnet runt alla dagar i veckan.

2.   Varje medlemsstat skall underrätta rådets generalsekretariat och kommissionen om sin utsedda kontaktpunkt för utbyte av uppgifter om brott som avser angrepp mot informationssystem. Generalsekretariatet skall vidarebefordra dessa uppgifter till de andra medlemsstaterna.

Artikel 12

Genomförande

1.   Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa bestämmelserna i detta rambeslut senast den 16 mars 2007.

2.   Senast den 16 mars 2007 skall medlemsstaterna till rådets generalsekretariat och kommissionen överlämna texten till bestämmelser genom vilka de skyldigheter som ålagts dem enligt detta rambeslut införlivas med deras nationella lagstiftning. Senast den 16 september 2007 skall rådet, på grundval av en rapport som skall utarbetas utifrån information och en skriftlig rapport från kommissionen, bedöma i vilken utsträckning medlemsstaterna har följt bestämmelserna i detta rambeslut.

Artikel 13

Ikraftträdande

Detta rambeslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 24 februari 2005.

På rådets vägnar

N. SCHMIT

Ordförande

---

(1)  EUT C 300 E, 11.12.2003, s. 26.

1

(2)  EGT C 43, 16.2.2002, s. 2.

2

(3)  EGT C 19, 23.1.1999, s. 1.

3

(4)  EGT L 351, 29.12.1998, s. 1.

4

(5)  EGT C 187, 3.7.2001, s. 5.

5

---

Rättelser

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/72

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 398/2005 av den 10 mars 2005 om fastställande av världsmarknadspriset på orensad bomull

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 65 av den 11 mars 2005
  )

På sidan 3, artikel 1, ”Världsmarknadspriset på orensad bomull”, skall det

i stället för:

”19,209 EUR/100 kg”,

vara:

”19,192 EUR/100 kg”.

---

| 16.3.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 69/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.3.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 69/72

---

Rättelse till rådets direktiv 2003/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 261 av den 6 augusti 2004
  )

På omslaget, under I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk, tredje direktivet, skall det

i stället för:

”Rådets direktiv 2003/81/EG”

vara:

”Rådets direktiv 2004/81/EG”

På sidan 19, i titeln, skall det

i stället för:

”RÅDETS DIREKTIV 2003/81/EG”

vara:

”RÅDETS DIREKTIV 2004/81/EG”.

---